KURZUS: Közforgalmú közlekedés

MODUL: III. modul: A helyközi autóbusz-közlekedés

10. lecke: Menetrendszerkesztés

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a menetrendszerkesztés célját; saját szavaival meghatározni az autóbusz menetrendek típusait a felhasználási területek alapján; saját szavaival meghatározni a hivatalos menetrend jellemzőit; kiválasztani a hivatalos menetrendet jóváhagyó szervezeteket, hatóságokat; saját szavaival meghatározni a hivatalos menetrendet megjelenítő kiadvány nevét; saját szavaival meghatározni a tájékoztató menetrend jellemzőit; kiválasztani a tájékoztató menetrendet elkészítő és kiadó szervezetet; kiválasztani a tájékoztató menetrend fajtáit; csoportosítani a tájékoztató menetrend fajtáit és jellemzőit; saját szavaival meghatározni a belkezelési menetrend jellemzőit; kiválasztani a belkezelési menetrend típusait; saját szavaival meghatározni az autóbuszjáratok jellege szerint kialakítható autóbuszvonalakat; saját szavaival meghatározni az autóbuszvonalak csoportosítási szempontjait; kiválasztani az autóbuszvonalak számozását leíró szabályokat; saját szavaival meghatározni a menetrend mezőtípusait; kiválasztani a mezőtípusok alkalmazásának a szabályait; saját szavaival meghatározni a menetrendi mezők formáit; kiválasztani a menetrendi mezők jellemzőit és alkalmazásuk a szabályait; felsorolni a menetrendi mezők tartalmát; ábra alapján kiválasztani a különféle menetrendi mezőket; ábra alapján csoportosítani a menetrendi mezők tartalmát és nevét valamint jelentését; kiválasztani a gyűjtő vagy a gyűjtő jellegű menetrendi mező számozásának végződését; felsorolni a menetrendi mező címmeghatározásának szempontjait; felsorolni a menetrendi mező táblázatos részének sorait; felsorolni a járatoszlop tartalmát; felsorolni a megállóhelyoszlop tartalmát; kiválasztani a megállóhelyoszlopban alkalmazott jelöléseket; saját szavaival meghatározni a km-oszlop feladatát; kiválasztani a kitérő útszakaszhoz tartozó megállóhelyek kilométeradatainak a helyét; kiválasztani az autóbuszjáratnak megfelelő megállóhelyoszlopot; saját szavaival meghatározni a járatoszlop tartalmát; kiválasztani a járatoszlop kötelező és nem kötelező tartalmát; kiválasztani a járat időadatának elhelyezkedését; csoportosítani az általános korlátozási jelzéseket és jelentésüket; kiválasztani a korlátozó jelzések helyét; kiválasztani a helyközi menetrend szerinti járatok menetrendjét meghatározó személyt vagy szervezetet; kiválasztani a menetrend módosítás alapvető szabályait; kiválasztani a Hivatalos Autóbusz Menetrend szerkezetének főbb jellemzőit.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 10. leckéjét! Határozza meg a menetrendszerkesztés célját! Határozza meg az autóbusz menetrendek típusait a felhasználási területek alapján! Határozza meg a hivatalos menetrend jellemzőit! Válassza ki a hivatalos menetrendet jóváhagyó szervezeteket, hatóságokat! Határozza meg a hivatalos menetrendet megjelenítő kiadvány nevét! Határozza meg a tájékoztató menetrend jellemzőit! Válassza ki a tájékoztató menetrendet elkészítő és kiadó szervezetet! Válassza ki a tájékoztató menetrend fajtáit! Csoportosítsa a tájékoztató menetrend fajtáit és jellemzőit! Határozza meg a belkezelési menetrend jellemzőit! Válassza ki a belkezelési menetrend típusait! Határozza meg az autóbuszjáratok jellege szerint kialakítható autóbuszvonalakat! Határozza meg az autóbuszvonalak csoportosítási szempontjait! Válassza ki az autóbuszvonalak számozását leíró szabályokat! Határozza meg a menetrend mezőtípusait! Válassza ki a mezőtípusok alkalmazásának a szabályait! Határozza meg a menetrendi mezők formáit! Válassza ki a menetrendi mezők jellemzőit és alkalmazásuk a szabályait! Sorolja fel a menetrendi mezők tartalmát! Válassza ki ábra alapján a különféle menetrendi mezőket! Csoportosítsa ábra alapján a menetrendi mezők tartalmát és nevét valamint jelentését! Válassza ki a gyűjtő vagy a gyűjtő jellegű menetrendi mező számozásának végződését! Sorolja fel a menetrendi mező címmeghatározásának szempontjait! Sorolja fel a menetrendi mező táblázatos részének sorait! Sorolja fel a járatoszlop tartalmát! Sorolja fel a megállóhelyoszlop tartalmát! Válassza ki a megállóhelyoszlopban alkalmazott jelöléseket! Határozza meg a km-oszlop feladatát! Válassza ki a kitérő útszakaszhoz tartozó megállóhelyek kilométeradatainak a helyét! Válassza ki az autóbuszjáratnak megfelelő megállóhelyoszlopot! Határozza meg a járatoszlop tartalmát! Válassza ki a járatoszlop kötelező és nem kötelező tartalmát! Válassza ki a járat időadatának elhelyezkedését! Csoportosítsa az általános korlátozási jelzéseket és jelentésüket! Válassza ki a korlátozó jelzések helyét! Válassza ki a helyközi menetrend szerinti járatok menetrendjét meghatározó személyt vagy szervezetet! Válassza ki a menetrend módosítás alapvető szabályait! Válassza ki a Hivatalos Autóbusz Menetrend szerkezetének főbb jellemzőit!

| A 10. lecke vázlata
A menetrendek fajtái:
hivatalos menetrend tájékoztató menetrendek belkezelési menetrendek
Az autóbuszvonalak kialakítása
Az autóbuszvonalak jellege
nemzetközi belföldi távolsági egyéb belföldi helyközi
Az autóbuszvonalak megjelölése (számozása, megnevezése)
Menetrendi mezők
A menetrendi mezők típusai A menetrendi mezők formái
A menetrendi mezők tartalma, adatai
A menetrendi mező címe A menetrendi mező táblázatos része Km- oszlop Járatoszlop
A menetrendek jóváhagyása, módosítása és közzététele
Hivatalos Volán Autóbusz Menetrend

| Tananyag
A menetrend szerkesztés a menetrend formai kialakítása, adatainak rögzítése és rendszerezett összeállítása, továbbá táblázatos vagy más formában történő megjelenítése, illetve kiadáshoz való előkészítése. A menetrend szerkesztés körébe tartozik több elkészített menetrendnek könyv (menetrendkönyv) vagy más formában történő kiadáshoz való előkészítése és összeállítása is. A menetrendet úgy kell szerkeszteni, hogy az a közlekedés lebonyolításának előkészítésében, szervezésében és a tényleges végrehajtásban résztvevők számára egyértelmű eligazítást nyújtson, továbbá hogy az alapján biztosítható legyen az utazóközönség tájékoztatása.
A menetrend szerkesztése és megjelentetése a szolgáltató feladata.
A menetrendek fajtái
Az autóbusz menetrendek felhasználási területük, tartalmuk, illetve formájuk szerint a következők lehetnek:
a) Hivatalos menetrend az, amelyet az ellátásért felelős (a szolgáltatóval közszolgáltatási szerződést kötő másik fél, vagyis helyközi belföldi autóbusz-közlekedés esetében a közlekedésért felelős miniszter) jóváhagyott vagy megállapított és a közszolgáltatási szerződés mellékletét képezi. Ez formájában mind a forgalom szabályozására, mind az utazóközönség tájékoztatására alkalmas.
A VOLÁN társaságok a helyközi autóbuszjáratok menetrendjét a Hivatalos VOLÁN Autóbusz Menetrendben (könyv formában) jelentetik meg.
b) Tájékoztató menetrendek, amelyek csak az utazóközönség tájékoztatására szolgálnak. Elkészítésük és kiadásuk a szolgáltató társaságok feladata. Számos fajtája ismert, ezek közül a leggyakoribbak:
A menetrendfüzet az egyes területeken közlekedő, vagy a megkülönböztetett járatok menetrendjének füzet formában kiadott gyűjteménye. A vonalmenetrend olyan kiadvány, amely általában csak egy autóbuszvonal menetrendjét tartalmazza. Az indulási és/vagy érkezési jegyzék egy-egy helység autóbusz-állomásáról, illetve a megállóhelyekről induló és/vagy oda érkező autóbuszjáratok menetrend szerinti indulási és érkezési adatait - a közlekedési irányok feltüntetésével - időrendi sorrendben tartalmazza. Az internetes menetrendi kereső rendszer, amely a felszállási és célállomás (megállóhely) kijelölésével időpont szerint megmutatja a közvetlen vagy átszállásos utazási lehetőségeket, időtartamokat, és tájékoztat egyéb korlátozásokról vagy szolgáltatásokról. Az egyéb kivonatos vagy propaganda célokat szolgáló menetrend, amely egyes autóbuszvonalak, autóbuszjáratok nem teljes részletességű menetrendi tájékoztatói, általában figyelemfelkeltő szerepet töltenek be. A ezekben a kiadványokban megjelenő menetrendi adatoknak meg kell egyezniük a hivatalos kiadványban szereplő menetrendi adatokkal.
c) Belkezelési menetrendek, amelyek csak a forgalom szabályozására alkalmasak.
A belkezelési menetrendek a forgalom lebonyolítására vonatkozóan részletesebb előírásokat, illetve kiegészítő adatokat tartalmaznak.
A közlekedési jegyzék (írásos forda) egy-egy autóbusz által végzendő járatok és feladatok időrendben történő felsorolására, amely a járaton szolgálatot teljesítők és az autóbusz naponkénti teljesítményének meghatározására is szolgál. Az alapmenetrend olyan aktuális táblázat, mely útvonal-bemérés alapján - az autóbuszjáratok menettartamainak meghatározásával - a menetrendek és kocsifordulók megtervezéséhez, valamint a menetrendek km-, megállóhely-, és járatoszlopai szerkesztéséhez biztosít adatokat. A menetrendábra egy-egy autóbuszvonalon közlekedő összes autóbuszjárat menetrendjének grafikus formában elkészített ábrázolása. A kocsiforda-ábra egy-egy forgalmi gócponthoz tartozó autóbuszok foglalkoztatását meghatározó, grafikonos formában készített közlekedési előírás.
A következőkben a szolgálati célra és utastájékoztatásra egyaránt használható hivatalos menetrendek tartalmát, formáját szerkesztését és szerkesztésének legfontosabb szempontjait ismertetjük. A belföldi helyközi autóbusz-forgalom majdnem egészét lebonyolító VOLÁN társaságok a menetrendjeiket egységes elvek alapján készítik. Ez a rendszer és szerkesztési módszer a legszélesebb körben használt - és ezért jellemzőnek tekinthető -, továbbá nagyban hasonló a vasúti közlekedésben és külföldön alkalmazott rendszerekhez is.
Az autóbuszvonalak kialakítása
A menetrend-tervezési alapadatok feldolgozásával kialakított autóbuszjáratokat azok jellege, továbbá a földrajzi szempontok, valamint az azonos utazási igényeket kielégítő ismérvek szerint autóbuszvonalakká kell csoportosítani.
Az autóbuszvonalak jellege
Az autóbuszjáratok jellege szerint kialakítható autóbuszvonalak:
nemzetközi, belföldi távolsági, egyéb belföldi helyközi.
A nemzetközi autóbuszvonalak az országhatárt átlépő autóbuszjáratokat tartalmazzák.
Menetrendi szempontból belföldi távolsági autóbuszvonalak
a fővárost és/vagy megyeszékhelyeket összekötő járatokat tartalmazó vonalak (függetlenül attól, hogy a járatok végállomása/i/ ezekben a városokban van/nak/-e), valamint a valamely megyéből (Budapestet Pest megyében lévőnek tekintve) más, nem szomszédos megyébe, azon belül elsősorban a városokba, gyógyhelyekre, idegenforgalmi jelentőségű egyéb településekre közlekedő járatok vonalai (kivéve, ha közben a járat csak egy megyén és nem jelentős távolságon, továbbá ott megyeszékhelyet nem érintve halad át). Belföldi távolsági vonalban szerepeltethetők továbbá a szomszédos megyébe, különösen a városokba, gyógyhelyekre, idegenforgalmi jelentőségű egyéb településekre közlekedő járatok, kivéve, ha jellemzően elővárosi, környéki forgalom céljáró szolgálnak, vagy valamely város megyehatáron átnyúló vonzáskörzetén belüli forgalmat látnak el.
Az egyéb belföldi helyközi autóbuszvonalak a többi, települések között közlekedő autóbuszjáratokat foglalják magukban.
A földrajzi elhelyezkedés figyelembevételének szempontja, hogy az autóbuszvonal menetrendi mezőjében a vonalon közlekedő járatok által érintett megállóhelyeket az érintés sorrendjében tüntetik fel, mert egyben ezek földrajzi sorrendje jelzi az útvonalakat.
Az autóbuszvonalak meghatározása (az autóbuszjáratok csoportosítása és a vonalvezetés kialakítása) után ki kell választani azt a menetrendi mezőtípust, amely az érintett autóbuszjáratok közzétételére a legalkalmasabb.
Az autóbuszvonalak megjelölése (számozása, megnevezése)
Az egyes autóbuszvonalak egyedi megjelölése a vonalszámmal és a vonal megnevezésével történik.
A vonalszám az autóbuszvonal egyedi jele, egy kódszám. Különösen olyan kiadványokban (akár a szolgáltató belső, szolgálati célú használatára a saját vonalhálózatáról, akár a nyilvánosság számára készül), amelyben több vonal menetrendjét teszik közzé (menetrendkönyv), a vonalak emelkedő száma szerint sorrendbe szedése és a vonalszámok rendszere nyújt segítséget az eligazodásra, a keresett vonal vagy közlekedési összeköttetés megtalálására.
A nemzetközi, valamint a belföldi távolsági és egyéb helyközi vonalak számozásának kialakult rendszere van. A számozást a vonal kezdőpontja és földrajzi iránya határozza meg. A számozás rendszere minden esetben a központtól északi irányból indul, az óramutató járásával megegyező. A 0 és 5 számvégződést olyan autóbuszvonalak kapják, amelyek menetrendje egyben gyűjtő vagy gyűjtő jellegű menetrendi mező (lásd: A menetrendi mezők típusai). Előfordulhat, hogy egy-egy autóbuszvonal két vonalszámot is kap. Ez vagy csak menetrendkönyv-szerkesztési szempontból szükséges, vagy azért, mert egy vonal járatai kétféle jellegű forgalmat is ellátnak. Például nemzetközi vonal, amelynek járatai korlátozás nélkül belföldi forgalmat is végeznek, ezért menetrendjük erre is és a nemzetközi forgalomra is külön elkészül, vagy ugyanilyen eset, amelynél egy belföldi helyközi vonal járatai valamely településen belül a helyi közlekedési vonalhálózatba tartozó, önálló helyi autóbuszvonal járataiként is működnek. Az utóbbi két helyzettel jellemzett esetekben természetesen az egyik vonalszám csak a másik számú vonal egy részére vonatkozik.
A nemzetközi autóbuszvonalak száma 3 számjegyű. A lehetséges számok összessége a közlekedés külföldi célországa szerint különböző szám-tartományokra vannak felosztva. Az azonos célországba közlekedő járatok vonalai mindig ugyanazon számtartományon belüli vonalszámot kapnak. Például: 200-299 vonalszámok a Szlovákiába, az 500-590 között vonalszámok a Romániába közlekedő járatok vonalait jelölik.
A belföldi távolsági vonalak számai 4 jegyűek. Az első számjegy mindig 1, a szám 2. és 3. számjegye a vonal kiinduló állomásának gócponti számbeosztásához igazodik, kivéve a budapesti kiinduló állomású vonalakat, melyek 01-29 közötti számokat kapnak. A negyedik számjegy az általános számozási elv szerint határozandó meg.
Az elővárosi és környéki vonalak számai szintén 4 jegyűek, az első két számjegy utal arra, hogy a vonal kiinduló állomása melyik forgalmi gócpont, illetve melyik forgalmi gócpont körzetében található.
A százas csoportokon belül a vonalak számozását általában ugyancsak azok földrajzi elhelyezkedése szerint állapítják meg. Az alacsonyabb számúakat a meghatározó gócpont környékén kiindulási állomással rendelkező vonalak kapják. A gócponttól tekintve rövidebb-hosszabb szakaszon azonos irányú autóbuszvonalak lehetőleg egymáshoz közelálló számot viselnek, (azonos tízes helyiértékű számot kapnak).
A vonal megnevezés az autóbuszvonal földrajzi meghatározását szolgálja. A vonalak megnevezése a kezdő- és végállomást, valamint az útirány meghatározásához szükséges közbeeső állomást (állomásokat) tartalmazza.
Menetrendi mezők
Az egyes autóbuszvonalak megjelenítése a menetrendi mezőkben történik, mezőt és vonalat kölcsönösen megfeleltetve egymásnak.
Menetrendi mezőnek az egyes autóbuszvonalakon közlekedő járatok táblázatos formában készített menetrendjét nevezik.
A menetrendi mezők típusai
Az utazási lehetőségekre vonatkozó tartalma szerint két menetrendi mező típus, az alap- és a gyűjtő mező különböztethető meg.
A közvetlen utazási lehetőségekről általában önálló menetrendi mező (alapmező) készül. Kivételesen fordulhat csak elő, hogy egy autóbuszjárat megjelenítése legfeljebb két mezőben megbontva történik. Ha a járat két mezőben megbontva szerepel, alapmezőnek azt tekintik, amelyben a járat több megállóhelyet érint (függetlenül attól, hogy ott megáll-e). Mindkét mező alatt a lábjegyzetben utalás történik a másik mezőszámra.
Az alapmezőben - rövidített szakaszú mezők kivételével (lásd: A menetrendi mezők formái c. alpontban) - minden olyan, és csak olyan megállóhely szerepel, amelynél legalább egy járat megáll vagy onnan indul.
A legalább két helységet érintően azonos útvonal szakaszon közlekedő (egyébként önálló) autóbuszjáratokat - a közös szakaszon - az alapmezőkön kívül gyűjtő vagy gyűjtő jellegű mezőben közösen is meg lehet jeleníteni. Gyűjtő mező az, amely csak a közös (járatokat összesítő) útvonalat tartalmazza. (10.1. ábra)
Gyűjtő mezőt csak akkor alakítanak ki, ha a közös szakaszon a járatok száma - egy vonal járatainak mennyiségéhez képest - jelentősen megnövekszik. Ilyet általában a közlekedési gócpontok környezetében közlekedő járatok esetében készítenek.
Az alapmezőknél hivatkozás történik a gyűjtő mezőre, ha a vonal egyes szakaszainak menetrendje a gyűjtő mezőben (is) található.
A menetrendi mezők formái
Adattartamuk illetve megjelenési formájuk szerint részletes és kivonatos menetrendi mezőt különböztetnek meg.
A részletes menetrendből az összes megállóra vonatkozó időadat közvetlenül kiolvasható. (10.1. ábra)
A csökkentett megállóhelyszámú mezőben csak azok a megállóhelyek szerepelnek, amelyeknél a vonalon közlekedő autóbuszjáratok vagy azok egy része megáll, illetve amelyek feltüntetése a tájékozódáshoz feltétlenül szükséges (pl. betérés kezdete). Elsősorban távolsági járatokat tartalmazó menetrendi mezőnél alkalmazzák. Az ilyen mezőkben feltüntetett járatok az útvonalon rendszeresített, de a mezőben fel nem tüntetett egyéb megállóhelyeknél nem állnak meg. (10.4. ábra)
A rövidített szakaszú menetrendi mezőben a mező egy vagy több szakasza lerövidítve szerepel. Rövidített szakaszú menetrendi mezőt akkor alkalmaznak, ha a rövidített szakasz - mely lehet alapmező eleje, vége vagy belső szakasza - gyűjtő mező. (A részletes menetrendi mezőknek nincsenek rövidített szakaszai.) (10.2. ábra)
Részletes, egyirányú menetrendi gyűjtőmező
10.1. ábra
Rövidített, egyirányú menetrendi mező
10.2. ábra
Kivonatos a menetrend, ha a megállókra (vagy azok egy részére) vonatkozó időadatok csak közvetve (számítással) határozhatók meg. A kivonatos menetrendi mező csak néhány jelentősebb megállóhely nevét és a hozzájuk tartozó időadatokat tartalmazza, a mező összes megállóhelyét pedig a külön elhelyezett menetidő jegyzék. (10.3. ábra)
Kivonatos menetrendi mező
10.3. ábra
Az indulási időjegyzékes menetrendi mezők a megállóhelyek felsorolását és a járatoknak a végállomásról történő indulási idejét, továbbá a járatok megállóhelyek közötti menetidejét vagy a végállomástól számított göngyölített menetidejét tartalmazzák.
A követési idős menetrendi mezőkben a megállóhelyek felsorolása és - egyes járatok megállóhelyi időadatai helyett - a járatok közlekedésének gyakorisága található.
A menetrendi mezők a bennük feltüntetett járatok számától függően lehetnek egy- vagy kétirányúak. Az egyirányú mezőben a megállóhely oszloptól jobbra helyezkednek el az időadatok, a járatokat közlekedési irányuk szerint külön-külön részmezőben tüntetik fel. A kétirányú menetrendi mezőben a megállóhely oszloptól balra a kiindulási ponttól induló "oda", jobbra a "vissza" irány időadatai szerepelnek. (10.4. ábra)
A menetrendi mezők kezdőpontja a két végpont közül a magasabb közigazgatási jogállású helység, ha pedig mindkettő azonos jogállású, akkor a nagyobb utasforgalmú.
Csökkentett megállóhelyszámú, kétirányú menetrendi mező
10.4. ábra
A menetrendi mezők tartalma, adatai
A menetrendi mezők annak számából, címből és abból a táblázatból állnak, amely az autóbuszvonal járatainak közlekedési rendjét (útvonal, megállóhelyek, közlekedés időszaka, időpontjai), továbbá a kapcsolódó szolgáltatások és tájékoztatások adatait tartalmazza.
A menetrendi mező táblázata felett, a címe előtt található a menetrendi mező száma, amely a mezőnek a vonallal való megfeleltetés követelményéből adódóan azonos a vonalszámmal. A gyűjtő és a gyűjtő jellegű menetrendi mezők számának végződőse 0 vagy 5.
A menetrendi mező címe a kiindulási- és a végállomásul szolgáló helységek (város, község, lakott hely, ipartelep, vasútállomás stb.) nevét - hosszabb vonalak esetén az útirányra utaló egy vagy több helységnevet is - tartalmazza. A cím meghatározásának szempontjai:
A címben az útirányra utaló helységnevek közül azokat szerepeltetik, amelyek a vonal vezetésére (vagy több azonos viszonylatú - azonos kiindulási és végállomással rendelkező -, de különböző útirányú vonal esetén a szóban forgó vonalszakaszok megkülönböztetésére) a legkedvezőbb tájékoztatást adják,
1116 Budapest - Solt - Kalocsa - Szekszárd
| vissza irány:
1116 Szekszárd - Kalocsa - Solt - Budapest
| és
1121 Budapest - Dunaújváros - Tolna - Szekszárd
| vissza irány:
1121 Szekszárd - Tolna - Dunaújváros - Budapest
| és
1125 Budapest - Dunaújváros - Szekszárd
| vissza irány:
1125 Szekszárd - Dunaújváros - Budapest
A címben mindig a helység (város, község stb.) hivatalos neve szerepel. Egy helységben lévő több kiindulási állomás esetén - különösen, ha az korábban önálló helység volt - a helységnév után zárójelben a közelebbi meghatározás kerül feltüntetésre. Pl.:
3756 Miskolc (Diósgyőr) - Varbó - Alacska - Kazincbarcika
| vissza irány:
3756 Kazincbarcika - Alacska - Varbó - Miskolc (Diósgyőr)
| vagy
3726 Miskolc - Gesztely - Gesztely (Újharangod)
| vissza irány:
3726 Gesztely (Újharangod) - Gesztely - Miskolc
A helységnév mellett a címben közelebbi meghatározást (vasútállomás, vasúti megállóhely, valamely üzem neve stb.) csak abban az esetben alkalmaznak (lehetőleg az általánosan használt rövidítésekkel, mint pl. vasútállomás = "vá.", vasúti megállóhely = "v.mh."), ha a vonal az azonos nevű helységet egyébként egyáltalán nem érinti
3731 Miskolc - Bőcs vá. - Hernádnémeti
| vissza irány:
3731 Hernádnémeti - Bőcs vá. - Miskolc
| vagy
3751 Miskolc - Harsány - Kisgyőr (Mocsolyás telep)
| vissza irány:
3751 Kisgyőr (Mocsolyás telep) - Harsány - Miskolc
Ha menetrendi mező rövidített szakaszt is tartalmaz és az a mező kezdetén helyezkedik el, akkor a kiindulási állomás, ha a lerövidített szakasz a mező végén található, akkor a végállomás nevét szögletes zárójelben adják meg a címben,
1090 [Budapest -] Kecskemét - Kiskunfélegyháza - Szentes
| vissza irány:
1090 Szentes - Kiskunfélegyháza - Kecskemét [- Budapest]
A hosszabb útszakaszon két útiránnyal, illetve két kiindulási vagy végállomással rendelkező autóbuszvonalak címeiben a különböző útirányok, kiindulási vagy végállomások tört alakban szerepelnek.
| illetve
| és
Ha a menetrendi mező érvényessége nem a menetrendi időszak teljes tartamára terjed ki, az érvényesség időszaka a menetrend címe alatt szerepel:
A menetrendi mező táblázatos részének felső sora az oszlopok fejlécét képezi. A további sorok
az egyes megállóhelyeket, azoknak a kiindulási állomástól számított, göngyölítetten feltüntetett, egytizedes pontosságú km-távolságát, az egyes járatok megállóhelyhez érkezésének, onnan továbbindulásának, illetve áthaladásának időadatát, a megállóhely használatával vagy a járat közlekedésének korlátozásával kapcsolatos tájékoztatást
tartalmazzák.
A járat oszlopai:
megállóhely oszlop, km-oszlop, járatoszlop.
Megállóhely oszlop
A megállóhely-oszlop tartalmazza:
az oszlop fejrészében az autóbuszvonalon a forgalmat ellátó szolgáltató meghatározását, a megállóhelyeket és azok jellegét, a járatoszlopban közölt időadatok jellegének meghatározását, az esetleges más vonalakkal való közös szakaszra történő utalást.
A megállóhely oszlop esetenként tartalmazhat még távolsági adatokat és csatlakozási rovatok részeit.
Minden megállóhelynek külön neve van. A belterületen rendszeresített megállóhelyek neve a helység nevéből és a megállóhely területi elhelyezkedésének pontosabb meghatározásából áll. Ilyenek lehetnek (zárójelben a használt általános rövidítés - ha ilyen van):
elsősorban a jellemző közlekedési pontok, csatlakozási és átszállóhelyek: autóbusz-állomás (aut. áll.), autóbusz váróterem (aut. vt.), autóbusz forduló (aut. ford.), pályaudvar (pu.), vasútállomás (vá.), vasúti megállóhely (v.mh.), vasúti átjáró (v.átj.), valamely, a közelben lévő jellemző intézmény neve, mint pl. városháza (vh.), községháza (kh.), iskola (isk.), illetve utca vagy tér neve, illetve utcanév házszámmal stb.
Kiemelt (a menetrendi mezőben vastag betűvel szerepeltetett) megállóhelyek:
az autóbuszvonal kiindulási és végállomásául szolgáló megállóhelyek, hosszabb vonal esetén azok a megállóhelyek, amelyek jelentős mennyiségű részjáratnak kiindulási vagy végállomásai, azok a megállóhelyek, ahol forgalmi szolgálat van, azok a megállóhelyek, amelyek helységneve a címben szerepel, azok a csatlakozási megállóhelyek, amelyeknél külön csatlakozási rovat is feltüntetésre kerül.
Vannak egyes megállóhelyek, amelyeket csak korlátozással használhatnak az utasok A menetrendben ezt is jelölik:
= csak a felszállók, vagy = csak a leszállók részére
Ha a korlátozásra utaló jelzés a megállóhelyek oszlopában, a megállóhely neve után található, akkor a korlátozás valamennyi, a menetrendi mezőben szereplő autóbuszjáratot érinti, ha viszont a korlátozó jelzés egyes járatoknak az oszlopában, a megállóhely sorában szereplő időadat előtt van feltüntetve, akkor csak arra a járatra és megállóhelyre vonatkozik, ahol a jelzés megtalálható.
A megállóhely oszlopban olyan megállóhelyek neve után, amelyeknél más közlekedési eszközhöz vagy eszköztől az autóbuszjáratok egy része csatlakozást biztosít, a másik közlekedési eszköz stilizált jele és a menetrendjét tartalmazó mező száma (ha van ilyen) található:
Pásztó v.á. 81 Horányi rév
A megállóhely oszlopban feltüntetett jelzés arra utal, hogy a járatoszlopban a - megállóhelyekkel azonos sorban - feltüntetett időadatok az érkezésre vonatkoznak.
Az egyirányú menetrendi mezőben a jelzés fölötti, a kétirányú mezőben pedig a megállóhely oszlop vissza irány szerinti mezőrésze felöli oldalán a jelzés alatti függőleges vonal nyílban végződése a jelzésre mutatva a járat közlekedési irányát jelzi, ennek megfelelően mutatja azt is, hogy az időadatok a mező járatoszlopaiban lefelé vagy fölfelé növekednek.
A menetrendi mezők megállóhely oszlopában általában hivatkozás található az autóbuszvonallal vagy annak egy részével közös szakaszú autóbuszvonalak menetrendi mezőjének számára - természetesen csak akkor, ha ilyen van.
Km- oszlop
A kilométer oszlop a vonal járataival lehetséges utazások távolságának megállapítására szolgál. A belföldi helyközi járatoknál a kilométer oszlopban lévő adatoknak az egyes megállóhelyeknek a kiindulási állomástól a vonal közvetlen útirányán át számított távolságát kell mutatniuk tized-kilométeres pontossággal.
A kitérő útszakaszok megállóhelyeinek kilométer-adatait a mezőben a fő útirány adataitól jobbra, a megállóhelyek oszlopában tüntetik fel. Eltérő vonalvezetésnél, indokolt esetben a menetrendi mező két km-oszlopot is tartalmaz.
A menetrendi mező km-oszlopának fejrészében a "Km" rövidítés szerepel.
A menetrendi mező km-oszlopában található távolsági adat mindig egy konkrét megállóhelyre vonatkozik, ezért az mindig a megállóhellyel azonos sorban található. Az adat kilométer mértékegységű és egytizedes pontosságú. A menetrendi mező első megállóhelyének sorában az adat 0,0 km. Ettől eltérő megoldás csak kivételes esetben fordul elő.
A km-oszlopon belül a távolsági adatok nagyságuk rendjében következnek egymás után.
Olyan autóbuszvonalak menetrendi mezőjében, amelyek
a vonal kiindulási és végállomása között, vagy két különböző végállomáshoz vezetően (esetenként két kiindulási állomástól kezdve)
hosszabb szakaszon két különböző útiránnyal rendelkeznek, két km-oszlopot készítenek. Két km-oszlop esetén
a közös szakaszon létesített megállóhelyek sorában mindkét km-oszlopban, az eltérő útszakaszokon létesített megállóhelyek sorában csak az egyik, a járat útirányának megfelelő megállóhelynél lévő km-oszlopban tüntetnek fel távolsági adatot, azoknak a megállóhelyeknek a neveit, amelyeknek távolsági adatai csak a második (jobb oldali) km-oszlopban szerepelnek, a megállóhely oszlopban beljebb (jobbra) szerepeltetik, a távolsági adatok és megállóhelynevek úgy találhatók egymás alatt, hogy az azonos útirányon létesített megállóhelyek nevei között megszakítás nincs. Pl.:
Megállóhely oszlopban
rövid útszakaszra kiterjedő kettős útirányok és végállomás jellegű megállóhelyhez vezető szakaszok, valamint a betérések
távolsági adatai szerepelnek.
Rövid útszakaszra kiterjedő kettős útirány esetén általában a több megállóhellyel rendelkező vagy hosszabb útszakasz adatai találhatók a megállóhely oszlopban. A kettős útirány kezdeténél és végénél lévő megállóhelyek sorában két távolsági adat szerepel:
a km-oszlopban a mező szerinti folyamatos, és a megállóhely oszlopban a kettős útirány (mező vagy mezőrész szerinti) első megállóhelynél 0,0 (km), az utolsó megállóhelynél a 0,0 km-től göngyölített távolsági adat.
Azon megállóhelyek sorában amelyeket csak a második (hosszabb, kerülő) útirányon létesítettek, a 0,0 km-től göngyölített távolsági adat található a megállóhely oszlopban elhelyezett rovatban. Pl.:
Ellenkező közlekedési irányt tartalmazó menetrendi mezőkben is 0,0 km adattal kezdik a második útszakaszra vonatkozó távolsági adatot feltüntetni (tehát nem csökkenő értékű távolsági adatok szerepelnek).
Végállomás jellegű megállóhelyhez vezető rövid szakaszok távolsági adatait hasonlóképpen tüntetik fel, azaz az elágazási pontnál lévő megállóhely sorában általában a megállóhely oszlopban 0,0 (km) adat szerepel. Az ellenkező irányt tartalmazó részmezőkben azonban a végállomás jellegű megállóhely sorában található a 0,0 (km) távolsági adat. Pl.:
Betérések esetén (amikor egyes autóbuszjáratok valamely megállóhelynél a kiindulási és végállomás közötti közvetlen útvonalról letérve egy vagy több megállóhelyet érintenek, majd ugyanazon megállóhely, illetve megállóhelyek érintésével a közvetlen útvonalra ugyanazon megállóhelynél visszatérnek)
az elágazási megállóhelynél a megállóhely oszlopban 0,0 (km) távolsági adatot, a betérés végpontjáig göngyölítve növekvő, a visszatérésnél pedig csökkenő értékű távolsági adatokat
szerepeltetnek.
Járatoszlop
A menetrendi mezők járatoszlopai tartalmazzák az autóbuszjáratok közlekedési napjaira és időpontjaira, az autóbuszjáratokon igénybe vehető szolgáltatásokra, illetve az autóbuszjáratok igénybevételének korlátozására vonatkozó előírásokat és egyéb tájékoztatásokat.
Minden olyan járatoszlopban, amelyben autóbuszjárat adatai szerepelnek, a következők találhatók:
a fejlécben a járat száma, illetve elsősorban gyűjtő vagy gyűjtő jellegű menetrendi mezők esetében, a járatszám helyett annak a vonalnak a száma szerepel vastag betűtípussal, amelyben az adott járat teljes hosszának menetrendje megtalálható, azok az időpontok, amikor - a megállóhely oszlopban, vagy egyes esetekben a járatoszlopban feltüntetett jelzés szerint - a járat az egyes megállóhelyektől indul, illetve oda érkezik, ha a járat nem naponta közlekedik, az erre utaló korlátozó jelzés (a jelmagyarázatban pedig a jelzés magyarázata), ha a járat a megállóhely oszlopban feltüntetett valamelyik megállóhelynél nem áll meg, vagy azt nem érinti, akkor ennek jelzése.
A járatoszlop tartalmazhat továbbá
az autóbuszjáraton igénybe vehető szolgáltatásokra, vagy az autóbuszjárat igénybevételének korlátozására utaló jelzést, az autóbuszjáratnak a mezőben fel nem tüntetett útszakaszokon történő közlekedésére vonatkozó tájékoztatást, csatlakozó rovat részeit.
Az egyes járatok időadata annak a megállóhelynek a sorában van, amelyre az vonatkozik.
Ha a megállóhely oszlopban feltüntetett jelzéstől eltérően valamely nem a teljes vonalon közlekedő járat utolsó időadata érkezési időpontot jelöl, akkor jelzés szerepel az oszlop közepén
egyirányú mezőkben, valamint kétirányú mezők bal oldalán szerepeltetett járatoknál az időadat alatt, kétirányú mezők jobb oldalán szerepeltetett járatoknál az időadat felett.
Az időadat helyett a megálló sorában, középvonalban
függőleges vékony egyenes vonallal () jelölik, ha valamely autóbuszjárat a szóban forgó megállóhelyen menetrend szerint nem áll meg, függőleges vékony hullámvonallal () pedig azt, ha valamely autóbuszjárat a szóban forgó megállóhelyet nem is érinti (más útirány, útszakasz igénybevételével közlekedik).
Az autóbuszjáratok egy része a menetrend érvénytartama alatt nem minden időszakban, vagy nem minden napon közlekedik. Ha az egész menetrendi mező érvényessége csak egy bizonyos időszakra korlátozódik (általános korlátozás, mert a menetrend többi időszakában közlekedő járatokra más menetrendi mező készült, mint például a tanév utáni nyári tanítási szünet időszakára), akkor erre a menetrendi mező címe alatt történik utalás (lásd: a menetrendi mező címénél).
Az egyes autóbuszjáratok korlátozott (nem naponta történő) közlekedtetésére a járatoszlopban elhelyezett korlátozó jelzés figyelmeztet.
A közlekedési időt korlátozó jelzés lehet általános, vagy egyedileg meghatározott. Általános korlátozó jelzések a következők:
| munkanapokon (hétfőtől péntekig)
| munkaszüneti napokon (vasár- és ünnepnap)
| szabadnapokon (szombaton)
| szabad- és munkaszüneti napokon (szombaton és vasárnap, valamint ünnepnapokon)
| munkaszüneti napok kivételével naponta (hétfőtől szombatig)
| szabadnapok kivételével naponta (hétfőtől péntekig és vasárnap)
| a hetek utolsó munkanapja kivételével munkanapokon (hétfőtől csütörtökig)
| a hetek utolsó munkanapján
| a hetek első munkanapján
| a hetek első munkanapját megelőző napokon (vasárnap)
| iskolai előadási napokon
| tanszünetben munkanapokon
| egyelőre nem közlekedik
A korlátozó jeleket azon megállóhelyek sorában levő időadatok előtt tüntetik fel, amelyeknél az autóbuszjárat korlátozott közlekedtetése kezdődik és végződik. Az egész útvonalukon korlátozottan közlekedő járatoknál a korlátozás jelzése - értelemszerűen - az első-utolsó időadat előtt szerepel. Ha a korlátozással közlekedő járat kettőnél több megállóhelyet érint, akkor a korlátozást meghatározó jelek között (az időadatok, vagy azt helyettesítő szabványos jelzések előtt) hullámvonalat () alkalmaznak. (A hullámvonal jelentése tehát más az időadat előtt és az időadat helyén!)
Amely korlátozási formára nincs általános jel rendszeresítve, arra egyedi jelzést alkalmaznak. Az egyedi jelzés sötéten nyomott tömör kockában fehér színű, legfeljebb kétjegyű szám, amelynek nagyságát ezen belül a szolgáltató határozza meg. Például: ; A menetrend szerkesztésekor arra törekednek, hogy egy közlekedési rendszeren belül minél kevesebb egyedi jelzést kelljen alkalmazni, és a különböző menetrendi mezőkben az ugyanazon korlátozást kifejező egyedi jelek azonosak legyenek. Az egyedi jelek magyarázata a menetrendi mező táblázata(i) alatt (több táblázatból álló mezők esetén az azonos irányú utolsó táblázat után) szövegesen található.
A menetrendek jóváhagyása, módosítása és közzététele
A helyközi személyszállítási közszolgáltatási feladatokat a közlekedésért felelős miniszter határozza meg a szolgáltatók részére a közszolgáltatási szerződésekben. A menetrendek is ennek a szerződésnek a mellékletei. Ennek következtében a menetrendek kialakításában és megállapításában a miniszternek van döntési joga. (Ugyanez a helyi menetrend szerinti személyszállításban a település önkormányzatáé.) A szolgáltatónak a menetrend jóváhagyására vonatkozó javaslatához mellékelnie kell a javasolt új közlekedési rend kihatásait, az érintett társ szolgáltatók véleményét, hasonlóan, mint a menetrend módosító javaslatoknál (lásd: következő bekezdés). A helyközi menetrend szerinti járatok megtervezett és megszerkesztett menetrendjét tehát a közlekedési miniszter (vagy megbízottja) hagyja jóvá, és a jóváhagyást követően, annak megfelelően kell a miniszter és a szolgáltató között a közszolgáltatási szerződést megkötni és a menetrendet annak mellékletévé tenni, illetve amennyiben már van ilyen szerződésük, akkor annak menetrendi mellékletét kiegészíteni vagy módosítani. Ez a feltétele a menetrend hatályba, illetve életbe léptetésének (az annak megfelelő személyszállítás megindításának).
Hasonló az eljárás a már alkalmazott menetrendek módosításával kapcsolatban. A helyközi autóbusz-közlekedésben a szolgáltatónak, a módosító javaslatához hatástanulmányt kell készítenie, amelyben ki kell mutatnia a módosítás végrehajtásának forgalmi és gazdasági következményeit, továbbá kihatását az esetleges csatlakozási és átszállási lehetőségekre. Javaslatát a tervezett változtatás bevezetését megelőző legalább 30 nappal korábban kell beadnia. Ha a javasolt menetrendi módosítás olyan vonalszakaszt is érint, amelyen más szolgáltató is üzemeltet autóbuszjáratokat, a javaslathoz mellékelni kell a másik szolgáltató egyetértő nyilatkozatát vagy a módosítással kapcsolatos egyéb véleményét. Ellátást szűkítő módosító javaslatnál (a távolsági forgalom kivételével) az érintett önkormányzatok írásbeli véleményének csatolása szükséges a módosító javaslathoz.
Rendkívüli esetben vagy sürgős beavatkozást igénylő helyzet alkalmával (pl. kényszerű hatósági útvonal-lezárások, terelések életbe léptetésekor) a szolgáltató a helyközi autóbuszjáratok közlekedésének időszakos, kisebb módosítását - az előzőekben ismertetett eljárás helyett - a miniszter előzetes tájékoztatásával is végrehajthatja. Ha azonban az ilyen okból módosított forgalom hosszabb idejű fenntartására van szükség, az azonnali intézkedést követően a menetrendi módosítás szabályszerű eljárását is le kell folytatni.
A menetrendet és azok módosításait a közszolgáltatási szerződésben foglaltak szerint kell meghirdetni. Eszerint általában a helyközi autóbuszjáratok menetrendjét és azok módosításait az érintett utasforgalmi létesítményeknél (autóbusz-állomás, megálló), a változást megelőző 15 nappal korábban kell közzétenni. Ezen kívül a helyközi autóbuszjáratok menetrendjét évente legalább egy alkalommal, a vasúti menetrend változásához igazodó időponttól való érvényességgel, az érvényesség kezdő napját megelőzően szintén legalább 15 nappal korábban kell - ha volt, akkor a módosításokkal aktualizálva - kiadni.
Hivatalos Volán Autóbusz Menetrend
A VOLÁN társaságok a helyközi autóbuszjárataik hivatalos menetrendjét évente, az általános évi menetrend változás időpontjával kezdődő érvénybe lépéssel közös, több kötetes kiadványban teszik közzé. Ennek előnye és jelentősége kettős:
mint az előzőekben már említésre került, a belföldi helyközi autóbusz-forgalom majdnem egészét a VOLÁN társaságok bonyolítják le, ennél fogva kiadványuk - néhány nem az általuk közlekedtetett helyközi autóbuszjárat menetrendjét leszámítva - országos menetrendi kiadványnak számít, amelyből áttekinthető az egész ország autóbusz-hálózata és majdnem minden utazási lehetőség megtalálható benne, a kiadványt és a benne megjelenő menetrendi mezőket ezek a társaságok egységes elvek alapján állítják össze és szerkesztik, aminek következtében az utasok számára egységes tájékoztatási rendszert biztosít.
A Hivatalos Volán Autóbusz Menetrend kötetei megyénként tartalmazzák a VOLÁN társaságok és külföldi partner társaságaik Magyarországra és innen személyszállítást végző nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratai menetrendjét, valamint valamennyi belföldi helyközi autóbuszvonaluk (távolsági és egyéb helyközi egyaránt) menetrendi mezőit. Az egyes megyei kötetekben az adott megyén belül közlekedő, valamint a megyét érintő valamennyi említett autóbuszjárat megtalálható (a több megyét érintő járatok tehát több kötetben is szerepelnek). Ezen kívül egy külön kötetben kerül megjelentetésre a társaságok valamennyi nemzetközi és belföldi távolsági autóbuszjárata.
Az egyes kötetek készítésének, szerkesztésének közös elvei és szempontjai:
a kötetek azonos formátummal és szerkezettel kerülnek kiadásra, minden kötetben azonosan szerepelnek az általános tájékoztatók (utazási feltételek, díjszabási tájékoztató, névmutató stb.), amelyek megyei sajátosság szerint kiegészítésre kerülhetnek, egységesek az egyes kötetek és a menetrendi mezők szerkezetei, az egyes mezőkön belül azonosak és azonos elvek szerint rendszerezettek a tartalmi elemek (vonal- és járatszámozás, jelek és rövidítések, csatlakozások, továbbutazási lehetőségek stb.), azaz az egyes köteteknek azonos az olvasási lehetősége, az egyes kötetekhez mellékletek tartoznak (térkép, könyvjelző stb.), a kötetek kiadásának azonos (összehangolt) az időpontja, azonos a menetrend módosítás általánosan rendje és eljárása.
Az egyes kötetek tartalma (a menetrendi mezőkön kívül):
tájékoztató a menetrendkönyv használatáról, ezen belül menetrendi naptár (az egyes naptári napokon alkalmazott közlekedési rend, mint pl. munkanap, vasár- és ünnepnap stb.), időszámítási tájékoztató (azon időzónákra, amelyekbe közlekedő nemzetközi járatok menetrendje a kötetben található), általános jelek, rövidítések magyarázata, az adott kötetben szereplő járatok által érintett helységek felsorolása (névjegyzék) és ezen helységeket érintő menetrendi mező(k) száma, általános utazási feltételek, általános díjszabási tájékoztató (konkrét díjak és a nemzetközi járatok díjszabása kivételével, ezekről a szolgálati helyek adnak felvilágosítást), az adott kötetben található autóbuszjáratokat üzemeltető (a közszolgáltatási szerződések szerinti) szolgáltatók jegyzéke és elérhetőségük adatai, a menetrendek változásáról, az aktuális menetrendekről az adott kötetnek megfelelő megyében felvilágosítást nyújtó szolgálati és elérhetőségük.
Az egyes kötetekhez mellékletként kerül kiadásra könyvjelző és vázlatos térkép (az adott megyén belüli vonalak útvonaláról és jelezve a megyén kívülre irányuló összeköttetéséket). Angol nyelven is szerepelnek az egyes kötetekben
az általános tájékoztató szövegek, mint a menetrendkönyv használata, az általános utazási feltételek, az általános díjszabási tájékoztató, egyéb tartalmi elemek (üzemeltetők, felvilágosítást adó szolgálati helyek, névjegyzék stb.) tartalomra utaló címei.
Az egyes köteteket kiadói maguk döntenek arról, hogy a menetrendkönyvben szerepeltetnek-e
tájékoztatót az adott megyében üzemeltetett helyi - városi - közlekedés vonalairól, jegyzéket az adott megyében található VOLÁN szolgálati helyekről, tájékoztatókat az egyéb, az adott megyében székhellyel rendelkező és/vagy járatot közlekedtető más társaságokról, tevékenységükről stb.
reklámokat.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A menetrend formai kialakítását, adatainak menetrendkönyvbe rögzítését menetrendnek nevezzük.
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A menetrendet úgy kell szerkeszteni, hogy az alapján biztosítható legyen az utazóközönség .
3. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend-tervezési alapadatok feldolgozásával kialakított autóbuszjáratokat azok , továbbá a szempontok, valamint az azonos igényeket kielégítő ismérvek szerint akká kell csoportosítani.
4. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel (betűrendben)! Az autóbusz menetrendek felhasználási területük szerint a következők lehetnek: menetrendek, menetrendek és menetrendek.
5. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel (betűrendben)! A "Hivatalos menetrendek" mind a szabályozására, mind az tájékoztatására alkalmasak.
6. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A VOLÁN társaságok a helyközi autóbuszjáratok menetrendjét a ben jelentetik meg.
7. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A menetrendek csak az utazóközönség tájékoztatására szolgálnak.
8. Válassza ki a helyes megoldást! A "Tájékoztató menetrend" elkészítése:
| a szolgáltató VOLÁN társaság feladata
| az üzemeltető VOLÁN társaság telephelyének polgármesteri hivatalának a feladata
| a Közlekedésért felelős minisztérium feladata
| a Közlekedés Felügyelet feladata
9. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Belkezelési menetrendek csak a alkalmasak.
10. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel (betűrendben)! Belkezelési menetrend típusai: az menetrend, a , a és a .
11. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az autóbuszvonalak egyedi megjelölése a és a megnevezésével történik.
12. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A vonalszám az autóbuszvonal jele, egy .
13. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A számozást a vonal és iránya határozza meg.
14. Válassza ki a helyes megoldást! A nemzetközi autóbuszvonalak száma:
| 3 jegyű
| 4 jegyű
| 5 jegyű
| 6 jegyű
15. Válassza ki a helyes megoldást! A budapesti kiinduló állomású belföldi távolsági vonalak számozása esetében:
| a 2. és 3. számjegy 30-60 közötti szám
| a 2. és 3. számjegy 60-90 közötti szám
| a 2. és 3. számjegy 25-50 közötti szám
| a 2. és 3. számjegy 01-29 közötti szám
16. Válassza ki a helyes megoldásokat! A 1116 számú autóbuszvonal:
| belföldi távolsági vonal
| belföldi helyközi vonal
| nemzetközi autóbuszvonal
| gyűjtő vagy gyűjtő jellegű menetrendi mezőt tartalmaz
| Budapestről indul
17. Válassza ki a helyes megoldásokat! A 1125 számú autóbuszvonal:
| belföldi távolsági vonal
| belföldi helyközi vonal
| nemzetközi autóbuszvonal
| gyűjtő vagy gyűjtő jellegű menetrendi mezőt tartalmaz
| nem tartalmaz gyűjtő vagy gyűjtő jellegű menetrendi mezőt
| Budapestről indul
18. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Menetrendi mezőnek az egyes autóbusz közlekedő járatok formában készített jét nevezik.
19. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az utazási lehetőségekre vonatkozó tartalma szerint: mezőt és mezőt különböztetünk meg.
20. Válassza ki a helyes megoldásokat! A közvetlen utazási lehetőségeket:
| gyűjtő mezőben kell meghirdetni
| önálló mezőben (alapmező) kell meghirdetni
| lehetőség van a legfeljebb két mezőben megbontva történő meghirdetésre is
| lehetőség van a legfeljebb három mezőben megbontva történő meghirdetésre is
| lehetőség van a legfeljebb négy mezőben megbontva történő meghirdetésre is
| lehetőség van kötetlen számú mezőben megbontva történő meghirdetésre is
21. Döntse el, vajon igaz vagy hamis a következő állítás!
A menetrend részletes, ha a megállókra (vagy azok egy részére) vonatkozó időadatok számítással határozhatók meg. |
22. Döntse el, vajon igaz vagy hamis a következő állítás!
A menetrend kivonatos, ha az összes megállóra vonatkozó időadat a menetrendből közvetlenül kiolvasható. |
23. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel (betűrendben)! A menetrendi mezők a bennük feltüntetett járatok számától függően lehetnek irányúak vagy irányúak.
24. Egészítse ki a következő mondatokat a hiányzó kifejezésekkel! A menetrendi mezők kezdőpontja a két végpont közül a közigazgatási jogállású helység. Ha mindkettő azonos jogállású, akkor a utasforgalmú helység a kezdőpont.
25. Csoportosítsa a menetrendi jelzések ábráit és jelentésüket!
f) | csak felszállók részére
l) | csak a leszállók részére
v) | vasútállomás
r) | rév
Írja az ábra elé a megnevezés betűjelét!
Jel | Ábra
26. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A kilométer oszlop a vonal lehetséges utazások megállapítására szolgál.
27. Válassza ki a helyes megoldásokat! A kitérő útszakaszok megállóhelyeinek kilométer-adatait:
| a mezőben a fő útirány adataitól balra, a megállóhelyek oszlopában tüntetik fel
| a mezőben a fő útirány adataitól jobbra, a megállóhelyek oszlopában tüntetik fel
| eltérő vonalvezetésnél, indokolt esetben a menetrendi mező két km-oszlopot is tartalmazhat
| a menetrendi mező eltérő vonalvezetésnél is csak egy km-oszlopot tartalmazhat
28. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrendi mezők járatoszlopai tartalmazzák az autóbuszjáratok közlekedési jaira és jaira, az autóbuszjáratokon igénybe vehető okra, illetve az autóbuszjáratok igénybevételének ára vonatkozó okat és egyéb okat.
29. Csoportosítsa a menetrendi jelzések ábráit és jelentésüket!
e) | ha a megállóhely oszlopban feltüntetett jelzéstől eltérően valamely nem a teljes vonalon közlekedő járat utolsó időadata érkezési időpontot jelöl, akkor ez a jelzés szerepel az oszlop közepén
n) | ha az időadat helyett a megálló sorában, középvonalban ez a jelzés szerepel, akkor az autóbuszjárat a szóban forgó megállóhelyen menetrend szerint nem áll meg
k) | ha az időadat helyett a megálló sorában, középvonalban ez a jelzés szerepel, akkor az autóbuszjárat a szóban forgó megállóhelyet nem is érinti (más útirány, útszakasz igénybevételével közlekedik
Írja az ábra elé a megnevezés betűjelét!
Jel | Ábra
30. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az egyes autóbuszjáratok korlátozott (nem naponta történő) közlekedtetésére a ban elhelyezett jelzés figyelmeztet.
31. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A korlátozó jeleket azon ek sorában levő időadatok tüntetik fel, amelyeknél az autóbuszjárat korlátozott közlekedtetése és .
32. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az egész útvonalukon korlátozottan közlekedő járatoknál a korlátozás jelzése - értelemszerűen - az - időadat szerepel.
33. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A Hivatalos Volán Autóbusz Menetrend kötetei tartalmazzák a VOLÁN társaságok és külföldi partner társaságaik Magyarországra és innen személyszállítást végző nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratai jét, valamint valamennyi belföldi helyközi autóbuszvonaluk (távolsági és egyéb helyközi egyaránt) .