KURZUS: Közforgalmú közlekedés

MODUL: VI. modul: A forgalom lebonyolítása

19. lecke: A forgalom lebonyolításához kapcsolódó eljárási utasítások - Közúti közlekedés II.

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni az utastájékoztatás célját, módját és helyszíneit; kiválasztani az utastájékoztatás célját, módját és helyszíneit; saját szavaival meghatározni az ellenőrzés célját, az ellenőrizendő területeket, az ellenőrzés módját; saját szavaival meghatározni az ellenőrzés során az ellenőr és az autóbuszvezető feladatait; kiválasztani az ellenőrzés területeit, a dokumentálás módját. saját szavaival meghatározni a rendkívüli esemény fogalmát és típusait; saját szavaival meghatározni a rendkívüli eseményt követő tevékenységek, feladatok körét; kiválasztani a rendkívüli eseményt követő tevékenységek, feladatok körét; saját szavaival meghatározni a közérdekű bejelentés, javaslat és panasz fogalmát és kezelésének módját; saját szavaival meghatározni a talált tárgyakkal kapcsolatos szabályokat; kiválasztani a talált tárgyak esetén alkalmazandó eljárást! felsorolni a talált tárgyak esetében rögzítendő információkat.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 19. leckéjét! Határozza meg az utastájékoztatás célját, módját és helyszíneit! Válassza ki az utastájékoztatás célját, módját és helyszíneit! Határozza meg az ellenőrzés célját, az ellenőrizendő területeket, az ellenőrzés módját! Határozza meg az ellenőrzés során az ellenőr és az autóbuszvezető feladatait! Válassza ki az ellenőrzés területeit, a dokumentálás módját! Határozza meg a rendkívüli esemény fogalmát és típusai! Határozza meg a rendkívüli eseményt követő tevékenységek, feladatok körét! Válassza ki a rendkívüli eseményt követő tevékenységek, feladatok körét! Határozza meg a közérdekű bejelentés, javaslat és panasz fogalmát és kezelésének módját! Határozza meg a talált tárgyakkal kapcsolatos szabályokat! Válassza ki a talált tárgyak esetén alkalmazandó eljárást! Sorolja fel a talált tárgyak esetében rögzítendő információkat!

| A 19. lecke vázlata
Utastájékoztatás
Utastájékoztatás az autóbusz-állomásokon és megállóhelyeken Utastájékoztatás az autóbuszokon és autóbuszjáratokon
Forgalmi ellenőrzés Rendkívüli események Közérdekű bejelentések, javaslatok és panaszok kezelése Talált tárgyak kezelése

| Tananyag
Utastájékoztatás
Az utastájékoztatás a személyszállítási szolgáltató alaptevékenységéhez szorosan hozzá tartozó tevékenység. A szolgáltató üzleti érdeke ugyanis, hogy a szolgáltatásával, előnyeinek (pl. átszállási, csatlakozási lehetőségek) ismertetésével - azaz kínálatával - megismertesse és ezzel annak igénybevételére befolyásolja a leendő utasokat, felkeltse a potenciális utasok érdeklődését a szolgáltatás iránt. Az utazásra jelentkező utasok esetében pedig a tájékoztatással segíteni kell eligazodásukat az utazásuk során, meg kell őket ismertetni a szolgáltatás - adott esetben a menetrend szerint közlekedő autóbuszjárat közlekedésnek - részleteivel, ismertté kell tenni számukra mindazon kényelmi eszközök elérhetőségét és kiegészítő szolgáltatások hozzáférhetőségét, amelyek utazásuk színvonalas teljesítését segítik.
Az utastájékoztatás célja tehát, hogy az utas az úticélját a menetrend szerinti közlekedés keretei között, a számára legkedvezőbb időszakban, a legrövidebb idő alatt, a legrövidebb útvonalon, a legkedvezőbb díj megfizetése mellett, az általa megkívánt szolgáltatások igénybevételével, a lehető legkényelmesebben és az utazás körülményeiről folyamatosan tájékozottan érhesse el. Ezért az utastájékoztatást úgy kell megszervezni, hogy az érdeklődőknek már az utazás tervezésekor, az utasnak pedig az utazás során folyamatosan rendelkezésére álljon számára minden fontos ismeret.
Mindezek szem előtt tartásával a menetrend szerinti személyszállítás területén az utastájékoztatás a következő tárgykörökre terjed ki:
az autóbuszjáratok közlekedési rendje (menetrend), esetleg annak zavarai és a következmények (a közlekedés ideiglenes szünetelése, kerülő útirány stb.) utazási feltételek, kedvezmények, eligazodási lehetőségek autóbuszállomásokon, forgalmi csomópontokon, átszállóhelyeken.
A tájékoztatás helyszínei
részben a szolgáltató saját használatában lévő személyszállítási létesítmények a szolgáltató központja, szolgálati helyek (üzemegységek, kirendeltségek, autóbuszállomások), megállóhelyek, autóbuszok. részben pedig üzletkörén kívül eső helyek, mint felvilágosítással, jegyárusítással megbízottak, társ szolgáltatók és szolgáltatási partnerek (pl. vasúttársaságok), tájékoztató szervezetek (újságok, rádió, televízió, hírügynökségek, internetes hírszolgáltatók, vagy más portálok) stb.
A szolgáltató egyes egységeinél természetesen a tájékoztatás köre eltérő lehet. Így például a szolgáltató központjában természetesen a szolgáltató teljes szolgáltatási köréről, de átfogóan állnak rendelkezésre tájékoztatással. Az autóbusz-állomásokon és megállóhelyeken elsősorban az azokat érintő járatokról, továbbá az állomásokon a személyszállítás általános feltételeiről (utazási feltételek, díjszabás) kell tájékoztatást adni. Egyes tárgykörökről és részletekről szóló információ adást célszerű egy-egy helyre koncentrálni, a pontosság és a szakszerűség garantálása érdekében (pl. egy adott megye teljes autóbusz-közlekedési hálózatáról általában a megyeszékhelyek autóbusz-állomásán adnak tájékoztatást, oda összpontosítanak minden részletes adatot).
A tájékoztatás általánosnak, illetve leggyakoribbnak mondható eszközei:
menetrendkönyv, tájékoztató menetrendek, indulási- és/vagy érkezési jegyzékek (autóbusz-állomásokon, megállóhelyeken), díjszabási kiadványok, állandó és alkalmi hirdetmények, tájékoztatók, szóbeli tájékoztatások (hangosbemondó, menetrendi felvilágosító szolgálat), írásbeli tájékoztatások (információs és egyéb táblák, feliratok), egyedi megkeresésekre szóban (telefonon), írásban (levél, fax), stb.
A menetrend szerinti személyszállításra vonatkozó általános tájékoztatási formák közül a menetrendekről a tananyag más részében részletes ismertetés található. A következőkben az egyéb jellemző utastájékoztatási gyakorlatot foglaljuk össze.
Utastájékoztatás az autóbusz-állomásokon és megállóhelyeken
A helyközi autóbusz-állomásokon általában a következő utastájékoztató eszközöket és módokat használják, illetve alkalmazzák:
"AUTÓBUSZ-ÁLLOMÁS" és a helység neve felirat, esetleg a működtető szolgáltató ábrás védjegye vagy márkaneve, az utazóközönség tartózkodására, tájékoztatásáa, felvilágosítására, jegyelővételre, poggyászmegőrzésre és egyéb szolgáltatásokra berendezett helyiségek felirattal vagy megfelelő jelképpel (piktogram) való megjelölése, indulási és érkezési kocsiállásoknál azok számozása, valamint jegyzék az oda érkező vagy onnan induló járatokról, hangosbemondó készülék szóbeli tájékoztatásra az autóbuszjáratok indulásáról, megérkezéséről, a várható késésekről és a közlekedésre vonatkozó egyéb eseményekről és korlátozásokról, "indulási-érkezési jegyzék" az állomásról induló és oda érkező összes autóbuszjárat adatairól a végállomások alfabetikus felsorolásával, az indulási vagy érkezési időadataikkal (óra, perc) időrendi sorrendben, a járatokra vonatkozó forgalmi korlátozások jelzésével, az indulási vagy érkezési kocsiállás számával, írásos tájékoztató anyag az általános díjszabási és áralkalmazási szabályokról, utazási feltételekről, az utas-balesetbiztosítási feltételekről, az autóbusz-állomás alaprajza (az ott történő tájékozódás elősegítésére) és az autóbusz-állomásról indított járatok útvonalát ábrázoló térkép, tájékoztató a kijáratról, más közlekedési eszközök (pl. helyi közlekedés) állomásközeli megállóinak, taxi-állomásnak elérési irányáról, távolságáról. A felsoroltakon kívül az autóbusz-állomásokon felvilágosító szolgálatot működtetnek, ahol személyes vagy telefonon történő tájékoztatást adnak az autóbuszjáratok menetrendjéről, egyéb utazási és átszállási (csatlakozási) lehetőségekről, utazási feltételekről és díjszabásról (utazási kedvezményekről), az adott autóbusz-állomást érintő autóbuszjáratok késéséről, annak várható mértékéről, illetve a járatok kimaradásáról, esetleg a közlekedésüket befolyásoló tartósabb forgalmi akadályokról, korlátozásokról.
Az autóbusz-állomásokon az utastájékoztatás céljára korszerű elektronikai eszközöket is alkalmaznak (fényújság, számítógép képernyő, fényjelzéses indítás stb.).
A menetrend szerint közlekedő autóbuszok megállóhelyét táblával jelölik (a KRESZ előírása szerint). A megállóhely-jelzőtábla oszlopára indulási jegyzéket szerelnek, amelyek a megállóhelyet érintő (ott megálló) vagy onnan induló autóbuszjáratok célállomása szerint az indulási idejüket és a közlekedési korlátozások jelzéseit tartalmazzák.
Utastájékoztatás az autóbuszokon és autóbuszjáratokon
Az autóbuszokon szerepelhet a szolgáltató védjegye és/vagy márkaneve.
Az autóbuszjáratot végző autóbuszokat kívülről látható útiránytáblákkal vagy elektronikus kijelzőkkel kell ellátni az autóbusz homlokfalán és a jobb oldalon, amely tartalmazza a célállomást és szükség szerint az útirányt (hogy az utas kellő időben felismerhesse az úticélja irányába közlekedő autóbuszt). Ezen kívül a fel- és leszállás helyére, a jegyváltás vagy -kezelés módjára utaló feliratokat, jelzéseket helyeznek el az autóbuszok külső felületén.
Az autóbusz belsejében az utazóközönség tájékoztatására, irányítására, az utastér berendezéseinek használatára vonatkozó feliratokat és jelképeket helyeznek el.
Az autóbuszvezetők tájékoztatási feladatai részletesen az autóbuszjáratok közlekedésről szóló tananyagrészben található. Ezért e helyen - összefoglalásul - csak felsorolás szükséges:
az adott vonal és a hozzá csatlakozó vonalak, valamint más közlekedési eszközök járatairól, a járat végzése közben a következő megállóhelyről, a csatlakozási, átszállási lehetőségekről, a tartózkodási és várakozási időkről, az érintett autóbusz-állomáson igénybe vehető szolgáltatásokról, a díjszabásról, a járaton nyújtott szolgáltatásokról, az esetleges forgalmi zavarokról, azok elhárításának módjáról, várható idejéről.
Forgalmi ellenőrzés
Minden gazdasági társaság életéhez hozzátartozik, hogy esetenként vagy rendszeresen megvizsgálják saját tevékenységüket, ellenőrzik munkavállalóikat, hogy a rájuk bízott feladatokat az előírások szerint teljesítik-e, illetve üzleti és szerződéses partnereik magatartását is figyelik, hogy hogyan tesznek eleget a vállat kötelezettségeiknek, megfelelő időben kiegyenlítik-e a számlákat stb. A menetrend szerinti személyszállításban mindezek a forgalmi ellenőrzés körébe tartoznak. A forgalmi ellenőrzés a személyszállítási tevékenység teljes folyamatára
a személyszállítási folyamat lebonyolításában résztvevő munkavállalókra, az utasokra, az eszközökre és létesítményekre
terjed ki.
A forgalomellenőrzés célja
a menetrend szerinti forgalom zavartalanságának, biztonságának segítése, a hiányosságok feltárásával és az azt követő intézkedésekkel a szolgáltatási színvonal emelése, a tulajdon védelme, a szabálytalanságok, visszaélések megelőzése, feltárása és megszüntetése.
A forgalmi ellenőrzés különböző módszerek alkalmazásával végezhető attól függően, hogy mi az ellenőrzés tárgya, célja és annak eléréséhez melyik módszer a leghatékonyabb:
nyílt ellenőrzés, amikor az ellenőrzés nyilvános, az ellenőrzött személy(ek) tudomással rendelkeznek arról, titkos ellenőrzés, általában csak megfigyelés, az ellenőrzött személy nem tudhat róla, kombinált ellenőrzés, amelynél mindkét módszert alkalmazzák általában úgy, hogy a megfigyeléssel tapasztalt szabálytalanság vagy annak gyanúja esetén nyilvános ellenőrzéssel, az érintett személy tudtával állapítják meg a tényhelyzetet.
A nyílt ellenőrzéseknél az ellenőrzést végzőnek karszalagot, vagy egyéb, az ellenőrzési jogosultságot igazoló jelet, jelvényt kell viselnie és kívánságra ellenőrzési jogosultságát a szolgáltató által kiállított igazolással (felhatalmazással) igazolnia kell.
Az ellenőrzések tárgykörei különbözőek attól függően, hogy mire terjednek ki (átfedések vannak).
A személyszállításban résztvevő munkavállalók - elsősorban az autóbuszvezetők - ellenőrzésének tárgya:
a menetrend megtartása, az előírt csatlakozások biztosítása, az előírt menetdíjak, valamint az utazási kedvezmények helyes alkalmazása, a kedvezményre jogosultság vizsgálata, a menetdíjak beszedése, jegyek, bérletek ellenőrzése, a pénzkezelés szabályossága, az utazási feltételek megtartatása és az abból adódó szolgáltatói feladatok és kötelezettségek alkalmazása, személyszállítás lebonyolítását és körülményeit szabályozó jogszabályok (kiemelten a közúti közlekedési szabályok, azaz a KRESZ), továbbá rendeletek, utasítások, technológiák előírásainak megtartása, utastájékoztatási feladatok ellátása, különböző felszerelési tárgyak, készülékek, berendezések (jegykiadógép, utastájékoztató berendezés stb.) szabályszerű használata és kezelése, ügyviteli előírások (pl. menetlevél vezetés) megtartása, utasokkal, munkatársakkal való (szolgáltatói) magatartás, szolgálatképes állapot - kiemelten az alkohol és más káros szer hatása alóli mentesség -, megjelenés, stb.
Az utasok ellenőrzése kiterjed
a menetdíj teljes összegének megfizetésére, az utazásra használt utazási igazolványok (jegyek, bérletek) érvényességére, az igénybe vett utazási kedvezmény jogosságára, a jogosultság szabályos igazolására, érvényességére, a kedvezményekhez előírt jogosultsági igazolványok meglétére, érvényességére, az utazási feltételekben foglalt magatartási és egyéb szabályok megtartására.
Az utasok részéről elkövetett szabálytalanságok az utazási feltételekben meghatározott következményeket, többségében pótdíj fizetési kötelezettséget vonnak maguk után. Ennek mértékét és az egyes jegyek, bérletek érvénytelenségének eseteit a szolgáltató díjszabása tartalmazza. Ha az utas kötelezettségének felszólításra sem tesz eleget, a legvégső következmény, hogy az utazásból kizárható.
Az autóbusz-állomásokon, megállóhelyeken történő ellenőrzések keretében
az állomás használatára előírt (az autóbuszok mozgását szabályozó) forgalmi technológia megfelelőségét, előírásainak megtartását, az utastájékoztatást, beleértve az erre a célra szolgáló eszközök meglétét, állapotát, működését, működtetését, hangosbemondó használatát, indulás-érkezési jegyzékek meglétét, épségét, tartalmuk aktualitását stb., az előírt egyéb tájékoztatások (hirdetmények) meglétét, olvashatóságát stb. az állomás esztétikai állapotát, tisztaságát, az állomás, azon belül a szolgáltató helyek (elővételi- és bérletpénztár, poggyászmegőrző, felvilágosító szolgálati hely) nyitvatartási rendjét, a nyitvatartási idők megtartását, az állomási munkatársak számára előírt ügyviteli szabályok (pl. forgalmi szolgálattevők részéről a forgalmi események rögzítése) megtartását
vizsgálják.
Az autóbuszok ellenőrzése
az azon elhelyezett utastájékoztató eszközök meglétét, használatát, illetve működtetését, a forgalmi felszerelések állapotát, előírás szerű használatát a jármű esztétikai állapotát, tisztaságát, járaton kívüli időszakban a tárolás, lezártság helyét körülményeit, szabályszerűségét
foglalja magában
Rendkívüli események
A közlekedési szolgáltatók rendkívüli eseményekkel kapcsolatos magatartását jogszabályok és miniszteri utasítások határozzák meg. A menetrend szerinti személyszállítás közszolgáltatási jellegéből adódik, hogy rendkívüli helyzetekben, különös, előre nem várt események alkalmával szükség van a kialakult helyzet gyors felismerésére, értékelésére és intézkedésre a szolgáltatás lehetséges fenntartása és a lehető legkisebb zavar érdekében. Ilyen helyzetekben a szükséges intézkedések nem mindegyike valósítható meg saját hatáskörben és külső segítség igénybevétele nélkül. Ebből következően a rendkívüli eseményekre olyan módon is készülni kell, hogy a helyi hatásköröket és erőforrásokat meghaladó beavatkozásra is lehetőség legyen. A rendkívüli eseményekkel kapcsolatos előírások és szabályok ennek szellemében készültek és ezt a célt szolgálják. A kötelezettségeken kívül maguknak a személyszállítási szolgáltatóknak is üzleti érdeke, hogy bármely nem várt esemény bekövetkezése esetén a lehető legnagyobb mértékben és változatlan minőségben fenn tudják tartani a meghirdetett szolgáltatásukat, azaz a menetrend szerinti közlekedést, az utasok kiszolgálásában a lehető legrövidebb ideig és a lehető legkisebb fennakadás keletkezzen, abból a célból, hogy az utasokat kár vagy kényelmetlenség, hátrány lehetőleg ne, vagy csak a lehető legcsekélyebb mértékben érje.
Általánosságban rendkívüli eseménynek kell minősíteni minden olyan nem várt eseményt, amely azonnali beavatkozást igényel, illetve magában hordozza a folyamat ellenőrizhetetlenné válását. Ezen felül a szolgáltatás sajátosságára és jellemzőire tekintettel az autóbusz-közlekedésben minden olyan esemény is rendkívülinek számít, amely a (menetrendben) meghirdetett személyszállítási feladatok teljesítésében zavart okoz.
A személyszállítási szolgáltatóknak a rendkívüli helyzetekre való felkészülés során és azok bekövetkezéskor követendő magatartásra ügyeleti és eljárási rendet kell kidolgozniuk. A szolgáltatóknál folyamatos vezetői ügyeletet és központi ügyeletet kell szervezni, illetve ha a szolgáltató több szervezeti egységet is működtet, akkor területi ügyeleteket is.
A szolgáltató minden munkatársának kötelezettsége, hogy amennyiben rendkívüli eseményt észlel vagy tapasztal, akkor azt szolgálati helyének (az ügyeletnek) jelentse. A rendkívüli esemény jellegétől, nagyságától, várható következményeitől függően az ügyelet az eseményt köteles a minisztériumi ügyeletnek is jelenteni. Bejelentési kötelezettség vonatkozik az általánosan rendkívüli eseménynek minősülő esetekre, mint a katasztrófák elleni védekezést igénylő ipari, közlekedési, nukleáris balesetre, az ipar, a közlekedés, az energetika biztonságát veszélyeztető eseményre, továbbá minden olyan nem várt eseményre, amely magában hordoz olyan folyamatot vagy állapotot, amely közvetlenül és súlyosan veszélyeztetheti az emberi egészséget, a környezeti állapotot, az élet- és vagyonbiztonságot és azonnali beavatkozást igényel.
A közlekedés területén bekövetkező rendkívüli események azon köre, amelyeket a szolgáltatóknak a közlekedést irányító minisztérium Főügyelete részére jelenteniük kell (példa jelleggel, nem teljes körű a felsorolás):
az ország biztonságát vagy a közrendet veszélyeztető esemény, a társaságnál bekövetkezett, a közrendet veszélyeztető esemény, közfeltűnést keltő (pl. autóbusz és vonat vagy villamos súlyos balesete, autóbusz felborulás, több mint három jármű ütközése), valamint halálos áldozattal, vagy súlyos személyi sérüléssel járó baleset, jelentős tűzeset, robbanás, az üzemmenetet jelentősen befolyásoló esemény (pl. fegyverhasználat, járműeltulajdonítás, sztrájk), a közúti személyszállítás területén, az adott napon, a menetrend alapján indítandó helyközi járatok, továbbá a megyeszékhelyek helyi járati közlekedésének legalább 10%-os mértékű csökkenése vagy járatkimaradása (pl. időjárási vagy útviszonyok miatt), a menetrend szerinti közúti személyszállításban, a helyközi forgalomban, vagy a megyeszékhelyeken közlekedő járatok 60 percet meghaladó késése, közút járhatatlansága (elemi csapás - pl. árvíz, földcsuszamlás - következtében, továbbá a rendkívüli időjárási körülmények, mint szélvihar, köd, ónos eső stb. miatt, a társaság munkavállalója terhére elkövetett, halált vagy súlyos sérülést okozó bűncselekmény vagy annak kísérlete, a társaság terhére elkövetett vagyon elleni bűncselekmény, vagy annak kísérlete, ha az elkövetési érték várhatóan jelentős, a társaságnál elrendelt bombariadó.
A jelentési kötelezettséget a tudomásra jutást követően azonnal, lehetőleg írásban kell teljesíteni. A telefonon adott jelentést a legrövidebb időn belül telefaxon meg kell ismételni.
A területi és a központi ügyeletet ellátó munkavállaló, a rendkívüli események bekövetkeztekor - amíg az ügyben hatáskörrel rendelkező vezető az intézkedést át nem veszi - köteles
tájékozódni a segítségnyújtásra, az elhárításra hivatott szervek (tűzoltók, mentők, rendőrség) értesítésének megtörténtéről, intézkedni az élet és a vagyoni javak mentéséről, az utas- és műszaki mentésről, folyamatosan tájékozódni az események alakulásáról, a megtett intézkedések hatékonyságáról.
Az ügyben hatáskörrel rendelkező vezető megérkezése után mindenben az ő utasításai szerint kell eljárni.
Rendkívüli esemény bekövetkeztekor az utas- és műszaki mentéshez szükséges eszközök (baleseti helyszínelő gépkocsi, autóbusz, vontató, műhelykocsi stb.) igénybevételében elsőbbséget kell biztosítani a zavarelhárításhoz.
Közérdekű bejelentések, javaslatok és panaszok kezelése
A közérdekű bejelentések, javaslatok és panaszok kezelését valamennyi szolgáltató számára egységesen törvény szabályozza. A jogszabályi előírásból származó kötelezettségen kívül a szolgáltató számára ezek a bejelentések, észrevételek fontos tájékoztatásul is szolgálnak szolgáltatásuk működéséről, színvonaláról, az utasok megelégedettségéről vagy sérelméről és azokról az igényekről, amelyek teljesítését nem oldották meg.
A közérdekű bejelentés felhívja a figyelmet olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra, amelynek megszüntetése a lakosság nagyobb közössége vagy a teljes társadalom érdekét szolgálja.
A közérdekű javaslat társadalmilag hasznos cél elérésére irányuló kezdeményezés.
Panasznak tekintendő minden olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - bírósági, államigazgatási - eljárás körébe.
A közérdekű bejelentések, javaslatok és panaszok (a továbbiakban bejelentések) megtehetők szóban és írásban. A szóbeli bejelentéseket - a bejelentő kérésére - kötelező írásba foglalni. Az így készülő feljegyzésben rögzíteni kell minden adatot és állítást, ami a kivizsgáláshoz szükséges lehet. A helyszínen írásba foglalt vagy jegyzőkönyvbe rögzített bejelentést a továbbiakban ugyanúgy kell kezelni, mint a panaszkönyvi bejegyzést vagy a postán érkezetteket.
A bejelentések többsége írásban (panaszkönyvi bejegyzés, levél, telefax, e-mail, sajtó) jelenik meg a társaságnál. Az írásbeli bejelentéseket a lehető legrövidebb időn belül az intézkedésre kijelölt szolgálati helyre, személyhez kell továbbítani. A más szolgáltatóra vagy tevékenységére, munkavállalójára vonatkozó bejelentéseket - a bejelentő egyidejű tájékoztatása mellett - illetékességből haladéktalanul az érintett szolgáltató részére kell megküldeni kivizsgálás és intézkedés céljából.
A bejelentésekről célszerű nyilvántartást vezetni. A nyilvántartásban rögzített adatok összesítése és azok elemzése alapul szolgálnak a megteendő általános intézkedések kezdeményezéséhez, továbbá a szolgáltató társaság vezetésének tájékoztatásához és a felügyeleti szervezet által elrendelt időszakos értékelő beszámolók elkészítéséhez.
Talált tárgyak kezelése
Magyarország közforgalmú menetrend szerinti közlekedést ellátó járművein évente több milliárd utazás történik. Ilyen mennyiség mellett igen nagy számban fordul elő az is - mint ahogy közterületeken vagy más nyilvános helyeken is -, hogy az emberek elfeledkeznek magukkal vitt csomagjaikról, holmijukról, vagy azok véletlenszerűen kicsúsznak, kiesnek táskájukból, zsebükből stb. és elhagyják azokat. A szolgáltatók járművein, megállóikban, állomásaikon stb. elhagyott, megtalált és ott részükre átadott tárgyak kezelése jelentős feladatot ró a szolgáltatókra, de szolgáltatásuk velejárójának kell tekinteni.
A közlekedési szolgáltatókat jogszabályok kötelezik a talált tárgyak őrzésére és annak kiadására az átvételre jogosult személy jelentkezése esetén, továbbá tartalmazzák az ezzel kapcsolatos eljárás legfontosabb szabályait.
A forgalom ellátásában résztvevők (autóbuszvezetők, forgalmi szolgálattevők stb.) az autóbuszjárat vagy a szolgálat befejezése után kötelesek a jármű utasterét, illetve a szolgálati hely utazóközönség által igénybe vett területét, helyiségeit átvizsgálni, és a megtalált tárgyakat az erre kijelölt helyen és az ezzel megbízott munkavállaló részére haladéktalanul leadni. Amennyiben szolgálati idejük alatt erre nincs lehetőségük, akkor azt kötelesek maguknál tartani és megőrizni, majd a szolgálat befejezése után azonnal, de legkésőbb 24 órán belül leadni.
A leadott talált tárgyakról a szolgáltatónak nyilvántartást kell vezetnie. A nyilvántartásban szerepeltetni kell:
a megtalálás helyét, idejét, a megtaláló személyét, a tárgy jellemző leírását, esetleges tartalmának felsorolását, állapotát, az átvétel időpontját, az átadás vagy továbbítás időpontját, az átvevő megnevezését, azonosítási adatait.
A nyilvántartásba vett talált tárgy tárolásáról, őrzéséről úgy kell gondoskodni, hogy a kiszolgáltatásig (átadásig) annak állagában, értékében romlás, csökkenés ne következzen be. Azt három hónapig kell őrizni. Ha a talált tárgyért ezen őrzési idő leteltéig a tulajdonosa nem jelentkezik és nem veszi át, akkor értékesíteni kell. Néhány, az általánostól eltérő tárgy kezelésére (romlandó tárgy, pénz, értékpapír, ékszer, személyi igazolvány, útlevél, muzeális vagy műemlék értékű tárgy stb.) a jogszabályok más vagy különös eljárási szabályokat írnak elő.
Ha az elhagyott tárgyért a jogosult annak még a gyűjtőhelyen (kijelölt munkavállalónál) történő leadása előtt jelentkezik, részére azt a megtaláló az átvétel elismertetésével kiadhatja.
Ha a talált tárgy jelzéséből vagy rendeltetéséből megállapítható, hogy az kinek, illetve mely szerv, hivatal, intézmény stb. tulajdona, vagy a talált dolog átvételére jogosult személy megállapítható, a megtalálástól számított 8 napon belül a tulajdonost vagy más átvételre jogosult személyt értesíteni kell, és jelentkezése esetén részére a dolgot haladéktalanul át kell adni.
Az elhagyott tárgyak visszaadása csak az átvétel egyidejű írásbeli igazolásával, és csak a tárgy elvesztője, tulajdonosa, vagy más átvételre jogosult személy részére történhet. Jogosultnak azt a személyt kell tekinteni, aki kétséget kizáróan bizonyítja, hogy a tárgyat ő vesztette el, vagy ő a tárgy tulajdonosa (a tárgyról és az elvesztés helyéről, idejéről pontos információt tud adni).
A talált tárgynak a tulajdonos részére történő visszaadásakor átvételi elismervényt kell készíteni az átadó és átvevő személyi adatainak (név, lakcím, személyi igazolvány száma), a megtalálás helyének, idejének és a talált tárgy jellemzőinek, tartalmának, állapotának feltüntetésével. Amennyiben lehetséges, az átadás-átvételt tanúk jelenlétében kell megtenni. A tanúk adatait és aláírását az elismervényen szerepeltetni kell.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Rendkívüli eseménynek kell minősíteni az autóbusz-közlekedés területén minden olyan eseményt, amely a (menetrendben) meghirdetett személyszállítási teljesítésében okoz.
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A közérdekű bejelentés olyan körülményre, hibára vagy hiányosságra hívja fel a figyelmet, melynek orvoslása, illetve megszüntetése a nagyobb közössége vagy az egész érdekét szolgálja.
3. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Panasznak tekintendő minden olyan , amely jogsérelem irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - bírósági, államigazgatási - eljárás körébe.
4. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A talált tárgyakkal kapcsolatos kötelezettségekre és eljárási szabályokra vonatkozó jogszabályok a közlekedési társaságokat kötelezik a talált tárgyak és az jogosult személy jelentkezése esetén annak .