KURZUS: Közforgalmú közlekedés

MODUL: III. modul: A helyközi autóbusz-közlekedés

9. lecke: A helyközi menetrend és annak tervezése

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a menetrend fogalmát; saját szavaival meghatározni a menetrend tartalmának kötelező részeit; saját szavaival meghatározni a menetrend tartalmának nem kötelező részeit; saját szavaival meghatározni a menetrend típusait; saját szavaival meghatározni a menetrend szerinti közlekedés fogalmát; kiválasztani a menetrend tartalmának kötelező részeit; kiválasztani a menetrend tartalmának nem kötelező (javasolt) részeit; csoportosítani a menetrend tartalmát kötelező és nem kötelező halmazokba; saját szavaival meghatározni a menetrend funkcióit; kiválasztani a menetrend funkcióit; kiválasztani a menetrend funkcióinak a jellemzőit; saját szavaival meghatározni a menetrend készítés célját; saját szavaival meghatározni a menetrend üzemi és kereskedelmi funkcióinak az elemeit; saját szavaival meghatározni a menetrend színvonalát meghatározó tényezőket; kiválasztani a menetrend üzemi funkciójához tartozó jellemzőket; saját szavaival meghatározni az autóbusz menetrendek készítésének célját; saját szavaival meghatározni a menetrendkészítés szakaszait; saját szavaival meghatározni a menetrend tervezése és szerkesztése során megoldandó feladatokat; kiválasztani a menetrend tervezése és szerkesztése során megoldandó feladatokat; saját szavaival meghatározni a menetrend tervezésének alapfeltételeit, kiválasztani a menetrend tervezésének alapfeltételeit, kiválasztani azokat az eseteket, amikor a menetrend készítéséhez szükséges alapadatok beszerzése szükséges; saját szavaival meghatározni a menetrend alapadatainak előkészítési módszerét; kiválasztani az útvonalbeméréshez alkalmazható eszközt; kiválasztani az útvonalbejárás adatait rögzítő dokumentum nevét; kiválasztani az útvonalbejárás során az útszakaszokon gyűjtendő adatok nevét, típusát; saját szavaival meghatározni a helymeghatározó adat részeit; kiválasztania helymeghatározó adat részeit; saját szavaival meghatározni a szakaszpont fogalmát; kiválasztani a szakaszpontnak minősülő jellemzőket; kiválasztani a lejtő és emelkedő szakaszpontként történő feltüntetésének szabályát; kiválasztani azokat a jellemzőket, amelyek meghatározzák, hogy egy út az autóbusz-közlekedésre alkalmas vagy sem; kiválasztani a menetidő meghatározására szolgáló dokumentum nevét; kiválasztani a menetidő kiszámításához szükséges jellemzőket; kiválasztani a menetidőpótlék képzés szabályait; kiválasztani a két megállóhely közötti menetidő meghatározásának módszerét; saját szavaival meghatározni az alapmenetrend készítésének célját; saját szavaival meghatározni az alapmenetrend adatait (oszlopait); kiválasztani a megállóhelyi tartózkodási időt befolyásoló tényezőket; kiválasztani az alapmenetrend időadatainak bázisát; kiválasztani az alapmenetrendben a menettartamot meghatározó időpontot; saját szavaival meghatározni a járat fogalmát; kiválasztani a járatot jellemző meghatározást; kiválasztani a járatpár fogalmát; kiválasztani a járat megtervezésének alapfeltételét; kiválasztani az utazási igények rangsorolásának szempontjait; kiválasztani a járatok tervezésekor a kielégítendő igények meghatározásának alapelveit; csoportosítani a távolsági, az üdülőhelyi, a környéki és az elővárosi forgalomban a járattervezés jellemzőit, főbb szempontjait; kiválasztani a helyközi közlekedésre jellemző utazási áramlat irányát és ennek okait; kiválasztani a helyközi forgalom meghatározó délelőtti és délutáni utazási szokásait; sorba rendezni az optimális járatrendszer megtervezésének lépéseit.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 9. leckéjét! Határozza meg a menetrend fogalmát! Határozza meg a menetrend tartalmának kötelező részeit! Határozza meg a menetrend tartalmának nem kötelező részeit! Határozza meg a menetrend típusait! Határozza meg a menetrend szerinti közlekedés fogalmát! Válassza ki a menetrend tartalmának kötelező részeit! Válassza ki a menetrend tartalmának nem kötelező (javasolt) részeit! Csoportosítsa a menetrend tartalmát kötelező és nem kötelező halmazokba! Határozza meg a menetrend funkcióit! Válassza ki a menetrend funkcióit! Válassza ki a menetrend funkcióinak a jellemzőit! Határozza meg menetrend készítés célját! Határozza meg a menetrend üzemi és kereskedelmi funkcióinak az elemeit! Határozza meg a menetrend színvonalát meghatározó tényezőket! Válassza ki a menetrend üzemi funkciójához tartozó jellemzőket! Határozza meg az autóbusz menetrendek készítésének célját! Határozza meg a menetrendkészítés szakaszait! Határozza meg a menetrend tervezése és szerkesztése során megoldandó feladatokat! Válassza ki a menetrend tervezése és szerkesztése során megoldandó feladatokat! Határozza meg a menetrend tervezésének alapfeltételeit! Válassza ki a menetrend tervezésének alapfeltételeit! Válassza ki azokat az eseteket, amikor a menetrend készítéséhez szükséges alapadatok beszerzése szükséges! Határozza meg a menetrend alapadatainak előkészítési módszerét! Válassza ki az útvonalbeméréshez alkalmazható eszközt! Válassza ki az útvonalbejárás adatait rögzítő dokumentum nevét! Válassza ki az útvonalbejárás során az útszakaszokon gyűjtendő adatok nevét, típusát! Határozza meg a helymeghatározó adat részeit! Válassza ki a helymeghatározó adat részeit! Határozza meg a szakaszpont fogalmát! Válassza ki a szakaszpontnak minősülő jellemzőket! Válassza ki a lejtő és emelkedő szakaszpontként történő feltüntetésének szabályát! Válassza ki azokat a jellemzőket, amelyek meghatározzák, hogy egy út az autóbusz-közlekedésre alkalmas vagy sem! Válassza ki a menetidő meghatározására szolgáló dokumentum nevét! Válassza ki a menetidő kiszámításához szükséges jellemzőket! Válassza ki a menetidőpótlék képzés szabályait! Válassza ki a két megállóhely közötti menetidő meghatározásának módszerét! Határozza meg az alapmenetrend készítésének célját! Határozza meg az alapmenetrend adatait (oszlopait)! Válassza ki a megállóhelyi tartózkodási időt befolyásoló tényezőket! Válassza ki az alapmenetrend időadatainak bázisát! Válassza ki az alapmenetrendben a menettartamot meghatározó időpontot! Határozza meg a járat fogalmát! Válassza ki a járatot jellemző meghatározást! Válassza ki a járatpár fogalmát! Válassza ki a járat megtervezésének alapfeltételét! Válassza ki az utazási igények rangsorolásának szempontjait! Válassza ki a járatok tervezésekor a kielégítendő igények meghatározásának alapelveit! Csoportosítsa a távolsági, az üdülőhelyi, a környéki és az elővárosi forgalomban a járattervezés jellemzőit, főbb szempontjait! Válassza ki a helyközi közlekedésre jellemző utazási áramlat irányát és ennek okait! Válassza ki a helyközi forgalom meghatározó délelőtti és délutáni utazási szokásait! Rendezze sorba az optimális járatrendszer megtervezésének lépéseit!

| A 9. lecke vázlata
A menetrend
A menetrend fogalma A menetrend célja, feladata
üzemi szerep üzleti (kereskedelmi) szerep
Menetrendtervezés
A menetrend készítésének szakaszai:
a menetrend tervezése a menetrend szerkesztése
Autóbusz menetrendek
Útvonal bemérés
Menetrend tervezési alapadatok
Menetidő számítás, alapmenetrend
Menetidő számítás Menetidő pótlék Az alapmenetrend Menettartam
Járattervezés
Járat A belföldi helyközi autóbuszjáratok jellege:
távolsági járatok környéki járatok elővárosi járatok
Járatrendszerek (hálózatok) kialakítása
Utazási áramlat Optimális járatrendszer

| Tananyag
A menetrend
A menetrend fogalma
A menetrend kihirdetett (nyilvános) szolgáltatási előírás, amely az autóbusz-közlekedésre vonatkozó közlekedési rendet határozza meg. A forgalmat fenntartó társaságra (szolgáltató) vonatkozóan tehát kötelezettséget jelent az abban foglalt autóbuszjáratoknak a megadott útvonalon és időben való közlekedtetésére.
A menetrend megjelenési formájában lehet ábrás (grafikus) vagy táblázatos, illetve készülhet csak belső (üzemi) használatra alkalmas formában vagy az utazóközönség részére tájékoztatásul a kínált személyszállítási szolgáltatásról. A szolgáltató a menetrendet köteles közzétenni, azaz kihirdetni, ezért az egyben a szolgáltató nyilvános ajánlata is az utasok számára az igénybe vehető utazási lehetőségekről.
A menetrendnek minimálisan tartalmaznia kell
az autóbuszok közlekedésének útvonalát, állomásait és megállóhelyeit, a közlekedés időszakát (napjait) és időpontjait, amikor az autóbuszok az állomásokról és megállóhelyekről indulnak, illetve oda érkeznek.
Az alapvető tartalmi elemeken túl a menetrend - a szükségességtől, illetve a lehetőségektől függően - tartalmazhat még a szolgáltatással összefüggő vagy azzal kapcsolatos
igénybevételi korlátozásokat (pl. csak nemzetközi viszonylatban utazók vehetik igénybe), további szolgáltatásokat (más járattal vagy közlekedési eszközzel történő továbbutazási - átszállási - lehetőséget), tájékoztatást az autóbusz-forgalom szolgáltatójáról vagy a lebonyolítás egyes körülményeiről (melyik autóbuszközlekedési-szolgáltató közlekedteti az egyes autóbuszjáratokat; várakozás az egyes állomásokon stb.).
Aszerint, hogy az összes lehetséges tájékoztató adatot tartalmazza-e a menetrend, megkülönböztethető
részletes (az összes adatot tartalmazó), illetve kivonatos menetrend, amelyben csak a közlekedésre vonatkozó, valamely szempontból fontos adatok szerepelnek (mint például az egyes megállóhelyeken kihelyezésre kerülő ún. indulási jegyzékek, amelyekről csak az olvasható le, hogy onnan mely állomásokra vagy megállóhelyekre közlekedik autóbusz és az mikor indul az adott megállóhelyről).
A menetrend szerinti közlekedés kifejezés a közlekedési eszközöknek az előre meghatározott menetrend alapján történő közlekedését jelenti.
A menetrend célja, feladata
A menetrend üzemi és üzleti (kereskedelmi) szerepet tölt be, egyrészt kihat a közlekedést lebonyolító szolgáltató munkájára, másrészt befolyásolja az utasok magatartását.
Az üzem szempontjából a menetrend legfontosabb szerepe az, hogy a forgalom szabályozása révén tervszerűvé teszi a közlekedés lebonyolítását. A menetrend a közlekedés alapvető terve, erre épül fel a személyforgalom többi terve (teljesítményi terv, költség terv, munkaügyi terv). A menetrend az alapterv szerepét azért képes betöltetni, mert az utazási igények kielégítési módját tartalmazza, a közlekedéssel szembeni társadalmi szükségleteken alapul. A közlekedési üzem a menetrend teljesítésével tudja a társadalmi munkamegosztásban ráháruló feladatokat ellátni, ezért az üzem egyéb terveinek is a menetrend teljesítését kell szolgálni.
A menetrend járatokat tartalmaz (lásd: Járattervezés), amelyeknek közlekedési időpontjai és útvonalai meghatározzák, hogy az egyes utazási igények kielégítése mennyiben, mikor és milyen színvonalon lehetséges, vagyis a menetrend azt is tartalmazza, hogy a közlekedés mit nyújt a lakosságnak. A menetrendben szereplő járatok teljesítése meghatározott jármű teljesítményeket (km és üzemóra), ezekhez kapcsolódva munkaóra teljesítményeket igényelnek, vagyis a menetrendből számítható, hogy milyen - különböző mutatókkal kifejezhető - ráfordításokkal nyújtja a szolgáltatást a közlekedés. Az elkészített menetrendek színvonalát azzal jellemezhetjük, hogy az igények kielégítésének adott szintjéhez mekkora költségek tartoznak. Kétféle, azonos igénykielégítettséget biztosító menetrend közül az alacsonyabb költségűt, kétféle azonos költségű menetrend közül pedig a magasabb igénykielégítettséget biztosítót tekinthetjük előnyösebbnek. A személyközlekedésre fordítható ráfordítások mértéke a társadalom általános, de legfőképpen gazdasági fejlettségétől függ.
A menetrend készítés üzemi jelentősége az utazási szükségletek optimális kielégítése az ehhez szükséges járműteljesítmények minimalizálásával. A szükségletek optimális kielégítése alatt mennyiségi és minőségi követelményeket egyaránt értünk.
A menetrend üzleti (kereskedelmi) feladata, hogy tájékoztassa az utasokat a közlekedés rendjéről, ezzel választási lehetőséget kínáljon, és egyben befolyásolja az utazási döntésüket.
Menetrendtervezés
Az autóbusz menetrendek készítésének és kiadásának célja a közforgalmú autóbusz-közlekedés lebonyolításának egységes előírásokkal történő szabályozása, valamint az utazóközönség tájékoztatása.
A menetrend készítésének szakaszai:
a menetrend tervezése és a menetrend szerkesztése.
A tervezés szakaszában a közlekedési rend kialakítása történik. Tehát a tervezési szakaszban történik az autóbuszjáratok közlekedésére vonatkozó döntések meghozatala, a közlekedés tulajdonképpeni megszervezése.
Az autóbusz menetrendek tervezésének alapfeltétele az adott területen jelentkező utazási igények nagyságának, tér- és időbeli alakulásának ismerete. (A menetrendek módosításának pedig az ezekben történő változások ismerete az alapja, tehát nem elégsége az igények statikus ismerete, azokat változásuk folyamatában kell figyelemmel kísérni.) A szolgáltatónak a következő menetrendi időszakra vonatkozó igényekről a területileg érintett önkormányzatoktól, gazdálkodó szervezetektől, intézményektől, társ közlekedési szolgáltatóktól stb. kell tájékozódni, vagyis valamennyi lehetséges ún. utasforgalmat keletkeztető pontról kell ismeretekkel rendelkeznie.
Az autóbusz menetrendeket úgy kell tervezni, hogy a gazdálkodási szempontok figyelembevételével, a rendelkezésre álló eszközökkel, a legkedvezőbben szervezhető módon biztosítható legyen az autóbuszjáratok igényekhez igazodó, megbízható, pontos és biztonságos közlekedtetése.
A menetrend szerinti személyszállítás közszolgáltatási szerepére tekintettel a személyszállítás ellátásáért felelős és a szolgáltatók között megkötött közszolgáltatási szerződések tartalmazzák a menetrend tervezés alapvető feladatát és szempontjait. Ezek szerint a szolgáltatók kötelesek az utasforgalom alakulásának, az utazási igények változásának figyelemmel kísérésére, és annak függvényében a menetrendek módosításának kezdeményezésére. A menetrendi javaslataik kialakításakor mindenkor figyelemmel kell lenniük elsősorban a megfelelő időbeli választékra, a hivatásforgalmi célú utazásokra (munkába és iskolába járás), a zsúfoltságmentes utazás lehetőségére és a csatlakozó közlekedési eszközökhöz a megfelelő átszállási lehetőségek biztosítására.
A menetrend tervezésnek - az utazási igények és azok változásának megismerésén túl - néhány jól elkülöníthető további munkafázisa is van. A következő alpontok ezeket tartalmazzák.
Útvonal bemérés
A megállóhelyek közötti távolságok számításához és a menetidők képzéséhez, valamint az alapvető forgalombiztonsági feltétek meglétének elbírálásához a tervezett útvonal jellemzőiről alapadatokra van szükség. Ezeket gyűjtőnéven menetrend tervezési alapadatoknak nevezik.
A menetrend tervezési alapadatok beszerzése (felmérése), illetve felülvizsgálata minden esetben szükséges, ha
valamely útszakasz autóbusz-közlekedésbe való bekapcsolása történik, a korábbinál nagyobb befogadóképességű jármű közlekedtetése indokolt (útállapot és terhelhetőség vizsgálata miatt), ismert okok következtében az adatokban változás történt vagy történhetett (pl. közút vonalvezetésében korrekciót hajtottak végre).
A menetrend tervezés alapadatainak előkészítése érdekében az utazási igények ismerete alapján kijelölhető járati útvonalakon útvonal-bemérést tartanak. Ugyanez szükséges abban az esetben is, ha az adatok nem teljes körűen vagy nem megbízható pontossággal állnak rendelkezésre.
Az útvonal-beméréshez csak hitelesített távolságmérő eszközt szabad használni.
Az útvonal-bemérés során "bemérő lap"-ot töltenek ki, amelyen feltüntetik a bejárt útszakaszra vonatkozó
helymeghatározó adatokat, lejtviszonyokra vonatkozó adatokat, az útszakaszon található sebesség-, súly- és méretkorlátozásokat, vasúti átjárókat és minden más, az autóbuszok haladási sebességét befolyásoló tényt, adatot.
A helymeghatározó adat két részből áll, a szakaszpont megnevezéséből és a szakaszponthoz tartozó km adatból. Szakaszpontnak minősülnek mindazon az útvonalon található földrajzi pontok, amelyek a menetidő képzésére és a menetrendek kialakítására befolyással lehetnek. Ilyenek:
a tervezett vagy már meglévő megállóhelyek, új megállóhely létesítésére, autóbuszok megfordulására alkalmas helyek, az útelágazások és kereszteződések, a lakott területek kezdete és vége, azoknak az emelkedőknek és lejtőknek a kezdete és vége, amelyek az autóbuszok sebességét befolyásolják, s amelyeket ezért a menetidők meghatározásánál figyelembe kell venni, a sebesség-, súly- és méretkorlátozás kezdete és vége, a vasúti átjárók, azon pontok (vagy szakaszok kezdete és vége), ahol a megállás vagy várakozás korlátozott azon pontok, ahol jelzőtábla kötelező megállást ír elő, azon szakaszok kezdete és vége, ahol egyirányú közlekedést rendszeresítettek.
A bemérő lapon rögzítik az egyes szakaszpontoknak az előző szakaszponttól való távolságát, valamint a kiindulási szakaszponttól számított göngyölített km-távolságát.
A távolságok meghatározását (bemérését) a szolgáltatók ma már többnyire korszerű, GPS technológia felhasználásával végeztetik el és ebből képezik a menetrend tervezéséhez szükséges adatbázisukat.
Az útvonal-bemérés során rögzített adatok alapján lehet elbírálni, hogy az útvonalon autóbusz-közlekedés rendszeresíthető-e. Autóbusz-közlekedésre az az út alkalmas, amely:
kő alappal és burkolattal rendelkezik, és amelyen a burkolat szélessége legalább 3 m, és az igénybe vehető útpadkák külső pontjai közötti távolság pedig legalább 5,5 m.
Menetidő számítás, alapmenetrend
Az útvonal-bemérést követően kerülhet sor a menetidő számításra. A menetidő számítás során az útvonal-bemérés adatainak felhasználásával meghatározzák az egyes útvonalak megtételéhez szükséges időtartamot. A menetidők meghatározása "menetidő számítási lap"-on történik, amelyre a kiinduló adatokat a bemérő lap adatait felhasználva vezetik fel. A menetidő kiszámítása a szakaszpontok közötti útszakaszokra történik (részmenetidő) az útállapot, forgalmi- és lejtviszonyok által megengedett sebességek figyelembevételével.
Menetidő pótlékot képeznek azoknál a szakaszpontoknál, ahol a valamilyen okból előírt kötelező megállás, vagy egyéb ok miatt a két szakaszpont közötti menetidőt meg kell hosszabbítani. Az egyes megállóhelyek közötti részmenetidők és az esetleges menetidő pótlékok összeadásával lehet meghatározni a szóban forgó két megálló közti menetidőt, ami az alapmenetrend elkészítésénél kerül felhasználásra. Ha különböző típusú vagy jellegű autóbuszok közlekednek az adott vonalon, amelyek egymástól oly annyira különböznek, hogy az a menetidőre vagy megállóhelyi tartózkodásra is kihat, akkor a részmenetidőket is külön-külön határozzák meg az eltérő típussal közlekedtetett járatokra.
Az alapmenetrend km-oszlopot, megállóhely oszlopot és a járatok közlekedésére vonatkozó időadatokat tartalmaz. Készítésének célja, hogy:
az autóbuszjáratok menettartamainak meghatározása útján a menetrendek és kocsifordák megtervezéséhez, valamint a menetrendi mezők km-, megállóhely- és járatoszlopainak szerkesztéséhez (lásd: Menetrendszerkesztés) adatokat szolgáltasson.
Az alapmenetrend vonalanként készül és abban nem tüntetnek fel valamennyi szakaszpontot, csak a megállóhelyeket. Általában az autóbuszvonal valamennyi megállóhelyét szerepeltetik benne, ettől csak olyan vonalaknál indokolt eltérni, amelyeknél az autóbuszjáratok az útvonal nem minden megállóhelyénél állnak meg.
A megállóhelyi tartózkodási időket az utasforgalom és a megállóhelyek kialakítása, valamint a megállóhelyen szükséges egyéb teendők figyelembevételével határozzák meg.
Az alapmenetrend időadatait úgy állítják össze, hogy a kiinduló megállóhelyről való elindulást 0 óra 00 perckor feltételezik. A megállóhelyek közötti menetidőt a menetidő számítási lap alapján határozzák meg, majd a megállóhelyi tartózkodási időkkel együtt is, göngyölítve. Így az utolsó megállóhelyre való érkezés időpontja a járat megtételéhez szükséges menettartamot mutatja, amelyet a menetrend készítés és a forgalom szervezés következő szakaszaiban (kocsifordák tervezése) használnak fel.
Járattervezés
Járat: egy autóbusznak a kiinduló állomástól a célállomásig - meghatározott útvonalon és időrendben történő - egyszeri végighaladása. Járatpár: ha az autóbusz visszafelé is közlekedik (kettő, azaz egy oda- vissza irányú közlekedés).
A járatok megtervezéséhez meg kell határozni a kielégítendő utazási igények körét, nagyságát. A rendelkezésre álló autóbusz-kapacitás, valamint a személyszállítási szolgáltató gazdálkodási szempontjai és lehetőségei miatt általában nem lehetséges valamennyi igény maradéktalan kielégítése. Az ismert utazási igények között ezért a kielégítés szempontjából rangsorolni kell. A rangsorolás az igények és kielégíthetőségi szempontok egyeztetése alapján történik. Egyeztetni kell az általános gazdasági-társadalmi érdekeket a szolgáltatók gazdálkodási érdekeivel és lehetőségeivel.
A gazdasági-társadalmi érdekek közé tartoznak a lakosság munkahelyre való eljutásának, a tanulók iskolába járásának biztosítása, továbbá a hivatalos ügyintézéssel, egészségügyi ellátással, kereskedelmi, kulturális céllal történő utazásokra való igények kielégítése, a társadalmi kapcsolattartás (családi, rokoni, baráti és egyéb társasági kapcsolatok tartásához) a személyszállítási lehetőségek biztosítása.
Az gazdasági-társadalmi érdekeket ütközésénél általában az az elv követhető, hogy a többség érdeke megelőzi a kisebbségét. Előfordulhatnak azonban olyan helyzetek is, amikor a többséggel szemben álló kisebbség érdekeinek a figyelembevétele is indokolt. Ezt példázza az olyan gyakran előforduló helyzet, amelynek során egy kellően kihasznált (30-40 utast szállító) járatot is várakoztatnak egy vasútállomáson azért, hogy a távolabbról vonattal érkező 6-8 utas is az átszállással eljuthasson az esetleg az onnan még 20-30 km távolságra lévő úticéljához.
Az igények rangsorolásánál és az egyeztetésénél a következő szempontokat kell figyelembe venni:
Elsődlegesen a hivatásforgalommal (munkahelyre és iskolába, illetve vissza szállítással) összefüggő igényeket kell kielégíteni. A járatok közlekedési időpontjait a munka és tanításkezdési, illetve -végzési időpontokhoz - kombinált utazások esetén a vonatok közlekedéséhez - kell igazítani. A községek lakói számára lehetőséget kell teremteni a központi települések elérésére csúcsidőszakon kívül is a hivatalos ügyintézés, bevásárlás, egészségügyi ellátás, kórházi látogatás stb. céljából. Biztosítani kell az üdülő- és kirándulóhelyek kiszolgálását, a vonzáskörzetükbe tartozó nagyobb városokkal történő összeköttetésüket. Általános alapelv, hogy a különböző jellegű utazási igények (pl. távolsági és környéki forgalom) külön-külön járatokkal kerüljenek kielégítésre, ami alól kivételt a kis volumenű városkörnyéki forgalom esetében lehet tenni, amelyet gazdaságossági okokból az átmenő távolsági járatokkal is el lehet látni.
A közlekedtetni tervezett járatok jellege is befolyással van azok végállomásainak és útvonalainak megállapítására.
A belföldi helyközi autóbuszjáratok jellegük szerint
távolsági járatok, amelyeket távolabbi városok között, vagy városok és üdülő-, kirándulóhelyek közötti forgalomra szerveztek, környéki járatok, amelyek egy központi település és a környező települések egymás közötti forgalmát látják el, elővárosi járatok, amelyek egy központi város és az elővárosai (vonzáskörzetébe tartozó települések) közötti forgalomban közlekednek.
A távolsági járatok közlekedtetését jellemzően az utazási igényekre alapozottan a szolgáltatók üzleti (kereskedelmi) érdeke szerint szervezik. Igénybevételüket egyéni és üzleti célú utazások jellemzik.
A városok közötti összeköttetések létesítésénél meghatározók a vasúti közlekedési lehetőségek. A járatok közlekedtetésének mérlegelésénél a szolgáltatók általában a következő főbb tényeket veszik figyelembe:
a végállomások és az útvonalon fekvő más fontosabb állomások (települések) közötti vasúti összeköttetést, ahol van vasúti összeköttetés, ott a vonatok közlekedésének időbeliségét, gyakoriságát, napszakok szerinti megoszlását, a vasúthoz képest jelentkező szolgáltatási előnyöket, (rövidebb menetidő, utazási célpontokhoz közelebb közelebbi megállóhelyi lehetőségek stb.), a tervezett útvonal eltérését a vasút vonalvezetésétől, a vasút által nem érintett települések bekötési lehetőségét a személyszállításba, a végállomások, illetve az útvonalon érintett települések közötti sajátos, autóbusszal gazdaságosan kielégíthető utazási igények nagyságát (üzleti forgalom, egyetemi, főiskolai tanulmányokkal összefüggő eseti vagy időszakosan jelentkező utazások stb.), a végállomásról és különböző állomásokról, megállóhelyekről való továbbutazási (átszállási) lehetőségek.
Az üdülőhelyeket kiszolgáló járatok esetében a fentieken kívül jelentőséggel bír az útvonalvezetés vonzereje is. Az idegenforgalmi szempontból jelentős, szép tájakon keresztül haladó autóbuszjáratok igénybevételét sokan előnyben részesítik.
A környéki járatok esetében azok végállomása általában a központi városokban (településen) van, a másik végállomását pedig úgy választják meg, hogy összhangban legyen az utazási igényekkel és ugyanakkor megfelelő kapacitás-kihasználást eredményezzen. A kapacitás-kihasználás érdekében szóba jöhet több, kisebb település forgalmának kerülő utak, vagy kitérő utak, betérések megtételével egy járattal való kielégítése. Ezzel a megoldással általában egyben a környező települések egymás közötti forgalma is ellátható, külön járatok létesítése nélkül. Gazdaságosság szempontjából ilyen esetben a kerülő többlet kilométer-teljesítménye és költsége a kerülők révén elérhető kihasználtság növekedéssel és az abból adódó bevétellel hasonlítható össze.
Az elővárosi járatok végállomásai a központi városban és az elővárosokban vannak. Az elővárosi járatoknak nem a központi településen lévő végállomását az érintett települések igényének és a járatok megfelelő kihasználtságának figyelembevételével határozzák meg. Ennek érdekében a viszonylag hosszabb elővárosi járatok különböző közbülső megállóhelyein is létesíthető egyes járatok részére végállomás, ha az utazási igények alapján akár rendszeresen, akár időszakosan egyes járatok közlekedtetése rövidebb szakaszon is elégséges (betétjáratok), mert ezzel a kapacitás-kihasználás javul.
Az elővárosi forgalomban jól alkalmazható a zónarendszerű közlekedés, ami azt jelenti, hogy az útvonal megállóhelyeit a járművek kihasználtságát szem előtt tartva zónákra osztják, és az egyes járatok csak egy-egy zóna megállóhelyein állnak meg (például az egymást követő járatok csak minden második, de más-más zónában). Az elővárosi autóbuszjáratok általában az előváros és a központi város közötti legrövidebb útvonalakon közlekednek, kitérők vagy kerülő utak az egyes viszonylatokban jelentkező nagyobb igények miatt kevésbé indokoltak.
Járatrendszerek (hálózatok) kialakítása
Sokféle utazási áramlat esetén a járatok megtervezése komoly feladatot jelent, mert bonyolult hálózatot eredményez. Helyközi közlekedésben viszonylag ritka a települések közötti sokirányú és eltérő utasáramlatok keletkezése, jellemzőbb, hogy a nagyobb települések vonzóereje határozza meg az utazási igényeket. Ennek következménye, hogy a forgalomra a "sok eredet és egy célpont" (reggeli időszak), illetve az "egy kiindulópont sok célpont" (délutáni időszak) jellemző.
A "sok eredet és egy célpont" jellegű forgalom tipikus példája a nagyobb települések munkahelyeire és iskoláiba a környező községek bejáró dolgozóinak és a tanulóknak a szállítása. Ezekkel a szállításokkal szemben követelmény, hogy minimális legyen
az utasok utazással töltött ideje, a szükséges autóbuszok száma, az autóbuszok futásteljesítménye (vagy üzemideje).
Mindhárom szempont egyidejű kielégítése gyakran nem lehetséges, mivel az autóbuszok számának vagy futásteljesítményének lehetséges minimuma általában az utazással töltött idő növelése árán érhető el (járatok közlekedtetése kerülő utakon is, "zsáktelepülésekbe" történő betérés stb.), ezért csak az utazóközönség és a szolgáltató érdekeit egyaránt figyelembe vevő optimális megoldásra lehet törekedni.
Az optimális járatrendszer megtervezésére a következő módszer használható:
fel kell állítani az úthálózat gráfját, meg kell határozni az utasok utazási ideje szerinti legrövidebb utakat, össze kell állítani - az egyes településeken jelentkező utasok száma figyelembevételével - a kiinduló járatrendszert, amely minden utast a legrövidebb idő alatt szállít a központi városba, "javítani kell" a járatrendszert a szolgáltató érdekében, vagyis kitérők, kerülők beiktatásával csökkenthető a járatok száma és a járati km-teljesítmény, ami viszont az utasok egy részénél növeli az utazási időt.
A járati kilométer csökkentésnek és az ezzel járó utazási idő növekedésnek az szab határt, hogy egy járati km csökkenést hány utasperc növekedéssel tekinthetnek egyenértékűnek, mennyi az az utazási idő növekmény, amit az utas "elvisel" ahhoz, hogy az adott időszakban, az adott járattal utazási célját teljesíteni tudja.
Az ismertetett főbb munkafolyamatok és szempontok figyelembevételével megtervezett menetrendet megfelelő formába kell szerkeszteni és megjeleníteni, hogy annak jóváhagyása elbírálható, majd pedig a menetrend kihirdethető legyen.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatokat a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend az autóbusz-közlekedésre vonatkozó táblázat vagy ábra formájában készített és előírás. A menetrend jelent az abban foglalt autóbuszjáratoknak a megadott és való közlekedtetésére.
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend kötelező jelleggel tartalmazza: a járművek közlekedésének , és , a közlekedés (napjait) és .
3. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend tartalmazhatja (nem kötelező jelleggel): a közlekedési eszközök igénybevételének , a közlekedési eszközökön vagy az utazással kapcsolatban igénybe vehető , a közlekedést fenntartó társaságokra és a forgalom végrehajtásának körülményeire vonatkozó .
4. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend lehet: - , ha valamely vonal közlekedésére vonatkozó összes adatot tartalmazza, - , ha csak a vonal közlekedésére vonatkozó valamely szempontból fontos adatokat tartalmazza.
5. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend szerinti közlekedésen a közlekedési eszközöknek menetrend alapján történő közlekedését értjük.
6. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend és (üzleti) funkciókat lát el.
7. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend tartalmaz, amelyeknek a közlekedési és meghatározzák, hogy az egyes utazási igények kielégítése mennyiben, mikor és milyen lehetséges.
8. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrendkészítés üzemi jelentősége az utazási szükségletek kielégítése az ehhez szükséges járműteljesítmények .
9. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az autóbusz menetrendek készítésének és kiadásának célja a közforgalmú autóbusz-közlekedés lebonyolításának történő , valamint az utazóközönség .
10. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az elkészített menetrendek színvonalát azzal jellemezhetjük, hogy az kielégítésének adott szintjéhez mekkora tartoznak.
11. Válassza ki a két helyes megoldást! A menetrend készítése során:
| kétféle, azonos igénykielégítettséget biztosító menetrend közül az alacsonyabb költségűt tekinthetjük előnyösebbnek
| kétféle, azonos igénykielégítettséget biztosító menetrend közül a magasabb költségűt tekinthetjük előnyösebbnek
| közszolgáltatásról van szó, ezért a menetrend esetében az igénykielégítettség számít, a költség csak másodlagos
| kétféle azonos költségű menetrend közül az alacsonyabb igénykielégítettséget biztosítót tekinthetjük előnyösebbnek, mert az a hatékonyabb
| kétféle azonos költségű menetrend közül a magasabb igénykielégítettséget biztosítót tekinthetjük előnyösebbnek
| közszolgáltatásról van szó, ezért a menetrend esetében csak a költség számít, az igénykielégítettség másodlagos
12. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrend készítésének fázisai: a menetrend és a menetrend .
13. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetrendtervezés szakaszában a kialakítása történik.
14. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az autóbusz menetrendek tervezésének alapfeltétele az adott jelentkező utazási igények beli és beli alakulásának ismerete.
15. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A menetrend tervezés alapadatainak előkészítése érdekében az utazási igények ismerete alapján kijelölhető járati útvonalakon tartanak.
16. Válassza ki a helyes megoldást! Az útvonalbeméréshez:
| a közlekedtetni kívánt jármű kilométer-számlálójának adatait kell felhasználni
| a közlekedési térkép adatait kell használni
| egy hitelesített távolságmérő eszközt kell használni
| a Közlekedés Felügyelet adatbázisának adatait kell felhasználni
| a Földhivatali adatbázist kell használni
17. Válassza ki a helyes megoldásokat! Az útvonalbejárás során "útvonalbemérő lapot" töltenek ki, amelyen feltüntetik a bejárt útszakaszra vonatkozóan:
| a települések létszám adatait
| a helymeghatározó adatokat
| az út menti területek erdősültségét
| a lejtviszonyokra vonatkozó adatokat
| a helyi időjárási adatokat
| az útszakaszon található sebesség-, súly- és méretkorlátozásokat
| a vasúti átjárókat
| a legfontosabb ismétlődő helyi rendezvények adatait
18. Válassza ki a helyes megoldást! A helymeghatározó adat:
| egy részből áll
| két részből áll
| három részből áll
| négy részből áll
| öt részből áll
19. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Szakaszpontnak nevezzük mindazokat az található pontokat, amelyek a képzésére és a kialakítására befolyással lehetnek.
20. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A menetidő-számítás során az adatainak felhasználásával meghatározzuk, hogy az egyes megtételéhez mennyi szükséges.
21. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel (felsorolásnál betűrendben)! A menetidő kiszámítása a közötti útszakaszokra történik az , a viszonyok és a viszonyok által megengedett felhasználásával.
22. Válassza ki a helyes megoldásokat! Menetidő pótlékot kell képezni azoknál a szakaszpontoknál:
| ahol valamilyen okból előírt a kötelező megállás
| ahol az autóbusz sebességét befolyásoló emelkedő van
| ahol vendéglő van
| ahol kórház van
| ahol lejtő van
23. Válassza ki a helyes megoldást! Adott vonalon eltérő típusú vagy jellegű autóbuszok közlekedése esetén a részmenetidőket:
| a leggyorsabb autóbuszra kell meghatározni
| a leglassabb autóbuszra kell meghatározni
| külön-külön kell meghatározni a különböző típusokra
| a fenti eljárásokkal nem lehet meghatározni
24. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az alapmenetrend célja: az autóbuszjáratok ainak meghatározása útján a és megtervezéséhez, a menetrendi kilométer-, megállóhely- és járatoszlopainak megszerkesztéséhez szolgáltasson.
25. Döntse el, vajon igaz vagy hamis a következő állítás!
Az alapmenetrendben nem kerül feltüntetésre valamennyi szakaszpont, csak a megállóhelyek. |
26. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Járatnak nevezzük autóbusznak a állomástól a történő végighaladását.
27. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A járatok megtervezéséhez meg kell határozni a kielégítendő utazási eket.
28. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A korlátozott autóbusz-kapacitás miatt elsősorban a érdekeket szolgáló utazásoknak kell adni.