KURZUS: Közforgalmú közlekedés

MODUL: II. modul: A városi tömegközlekedés

7. lecke: A megállóhelyek kijelölése

| Tananyag
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a városi autóbuszvonalakon a megállóhelyek kijelölésének szempontjait; saját szavaival meghatározni az átlagos megállótávolságot befolyásoló tényezők hatását; saját szavaival meghatározni az optimális megállótávolság fogalmát; saját szavaival meghatározni a megállótávolság és az utazási távolság kapcsolatát; saját szavaival meghatározni a megállóhely kapacitása fogalmat; felsorolni a megállótávolságot az utazási távolság alapján meghatározó matematikai összefüggéshez tartozó előfeltételeket (állandókat); felsorolni a megállótávolságot befolyásoló tényezőket; felsorolni a megállók konkrét helyének meghatározásánál alkalmazott szempontokat; felsorolni a megállóhely kapacitását befolyásoló tényezőket; felsorolni a megállóhely foglaltsági idejét befolyásoló tényezőket; kiválasztani a megállóhely-kapacitás elégségességi feltételét leíró matematikai összefüggést; kiválasztani eljutási időt meghatározó matematikai összefüggést; kiválasztani a megállótávolság optimumát meghatározó matematikai összefüggést; kiválasztani a rá- és elgyaloglási időt a megállótávolság függvényében meghatározó matematikai összefüggést; kiválasztani az utazási időt a megálló távolság függvényében meghatározó matematikai összefüggést; kiválasztani a rá- és elgyaloglási idő arányát meghatározó matematikai összefüggést; kiválasztani az átlagos rá- és elgyaloglási távolság értékét a megállótávolság függvényében; kiválasztani a megállótávolságot az utazási távolság alapján meghatározó matematikai összefüggést; adott utazási távolság esetén meghatározni az optimális megállótávolságot; összekapcsolni a város méretet az ajánlott megállótávolsággal.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 7. leckéjét! Határozza meg a városi autóbuszvonalakon a megállóhelyek kijelölésének szempontjait! Határozza meg az átlagos megállótávolságot befolyásoló tényezők hatását! Határozza meg az optimális megállótávolság fogalmát! Határozza meg a megállótávolság és az utazási távolság kapcsolatát! Határozza meg a megállóhely kapacitása fogalmat! Sorolja fel a megállótávolságot az utazási távolság alapján meghatározó matematikai összefüggéshez tartozó előfeltételeket (állandókat)! Sorolja fel a megállótávolságot befolyásoló tényezőket! Sorolja fel a megállók konkrét helyének meghatározásánál alkalmazott szempontokat! Sorolja fel a megállóhely kapacitását befolyásoló tényezőket! Sorolja fel a megállóhely foglaltsági idejét befolyásoló tényezőket! Válassza ki a megállóhely-kapacitás elégségességi feltételét leíró matematikai összefüggést! Válassza ki az eljutási időt meghatározó matematikai összefüggést! Válassza ki a megállótávolság optimumát meghatározó matematikai összefüggést! Válassza ki a rá- és elgyaloglási időt a megállótávolság függvényében meghatározó matematikai összefüggést! Válassza ki az utazási időt a megálló távolság függvényében meghatározó matematikai összefüggést! Válassza ki a rá- és elgyaloglási idő arányát meghatározó matematikai összefüggést! Válassza ki az átlagos rá- és elgyaloglási távolság értékét a megállótávolság függvényében! Válassza ki a megállótávolságot az utazási távolság alapján meghatározó matematikai összefüggést! Számítsa ki adott utazási távolság esetén az optimális megállótávolságot! Rendszerezze a város méretet az ajánlott megállótávolsággal!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 35 perc olvasás, tanulás, 20 perc önellenőrzés.
Tananyag
A városi autóbuszvonalakon a megállóhelyek kijelölésével kapcsolatban megvizsgálandó, hogy
milyen megállótávolságot alkalmazzunk, és hova helyezzük az egyes megállókat.
Az átlagos megállótávolság meghatározásánál figyelembe kell vennünk, hogy a rá- és elgyaloglás szempontjából a kis megállótávolság, a járművön töltött idő szempontjából a nagy megállótávolság előnyös. A megállótávolság helyes meghatározása üzemi szempontból is fontos, a túlságosan sűrű megállók az üzemi költségeket növelik.
Az utasok szempontjából legkedvezőbb megállótávolság meghatározását elősegíti a következő számítás.
Az eljutási idő felírható a következő formában:
T e = t g y r + t u + t g y e
tgyr = rágyaloglási idő tgye = elgyaloglási idő tu = utazási idő
A rá- és elgyaloglási idő felírható a megállótávolság függvényében, feltételezve azt, hogy a kiinduló és célpontok egyenletes eloszlása mellett az átlagos rá- és elgyaloglási táv a megállótávolság negyedrésze.
t g y r = M 4 ⋅ 1 V g y
M = átlagos megállótávolság Vgy = gyaloglási sebesség
A rá- és elgyaloglási időt azonosnak vehetjük.
t g y = t g y e
Az utazási idő is összefüggésben van a megálló távolsággal.
t u = L V m + L M ⋅ t p
L = átlagos utazási távolság Vm = menetsebesség tp = megállóhelyi időpótlék
Az összefüggések felhasználásával az eljutási idő:
T e =2⋅ M 4 ⋅ 1 V g y + L M t p
A Te-t ebben a formában a megállótávolság függvényeként írtuk fel. Optimális megállótávolságnak az utas szempontjából azt tekinthetjük, ahol az eljutási idő a legkevesebb, vagyis azt az értéket, ahol Te függvénynek minimuma van. A szélsőértéket differenciálszámítás segítségével határozhatjuk meg.
T ′ e = 1 2 V g y − L M 2 t p
0= 1 2 V g y − L M 2 t p
1 2 V g y = L M 2 t p
M= 2⋅L⋅ V g y ⋅ t p
A második derivált vizsgálatával bizonyítható, hogy a függvénynek ezen a helyen valóban minimuma van. Az eredményül kapott képlet szerint a megállótávolság optimumát az átlagos utazási távolság befolyásolja.
Nagyobb utazási távolság esetén előnyösebb a nagyobb megállótávolság, mivel a hosszabb rá- és elgyaloglási időket kompenzálja a kevesebb megállás révén adódó nagyobb utazási sebesség (7.1. ábra).
A megállótávolság és az utazási távolság kapcsolata
7.1. ábra
Ha a gyaloglási sebességet 3 km/órában, a megállóhelyi időpótlékot 30 másodpercben rögzítjük, akkor a képlet:
M= 50 L m
A képletet alkalmazva például 4 km-es átlagos utazási távolság esetén 457 m adódik optimális megállótávolságként.
Az ismertetett módszer arra alkalmas, hogy egyes városok, illetve azon belül egyes vonalak átlagos megállótávolságát illetően megállapítsuk a legkedvezőbb értéket. A megállóhelyek elhelyezése természetesen nem történhet mechanikusan az átlagos távolság alapján. Alapelv, hogy a sűrűbben lakott területeken kisebb, külterületeken nagyobb megállótávolság alkalmazandó.
A magyarországi vidéki városok autóbusz-közlekedésére a KTI által kidolgozott irányértékek az átlagos megállótávolságra vonatkozóan:
I. | Kiemelt vidéki városok belterülete | 400-600 m
II. | Egyéb, nagy helyi forgalmú városok belterülete | 400-800 m
III. | Középnagyságú városok belterülete, továbbá az I. és II. csoportba sorolt városok külterülete | 500-1000 m
Az egyes megállóhelyek konkrét helyének kijelölésénél az utazási célokat és a forgalomtechnikai lehetőségeket kell figyelembe venni.
Kívánatos a megállókat a nagy forgalomvonzó létesítmények (munkahely, iskola, középépület, áruház) közelébe elhelyezni, de figyelembe kell venni azt is, hogy a közút forgalmát a megálló autóbuszok ne zavarják.
A megállók elhelyezésénél az átszállásokat is indokolt figyelembe venni, célszerű azokat a megállóhelyeket egymáshoz közel elhelyezni, amelyek között jelentős átszálló forgalom van.
A megállóhelyek kapacitását az időegység alatt átbocsátható járatok számával mérhetjük. A megállóhelyek foglaltsági ideje a ki- és beállási időből, valamint a megállóhelyen eltöltött időből tevődik össze.
A megállóhelyek kapacitásának elégséges voltát a járatkövetési idő és a foglaltsági idő összehasonlítása révén ítélhetjük meg. A kapacitás elégségességének nem elegendő feltétele, hogy a foglaltsági idő a menetrend szerinti követési időnél kisebb legyen, mivel a forgalmi zavarok miatt a járművek közlekedése nem egyenletes. A megállóhely-kapacitás elégségességi feltétele:
T k + T M +t σ T M < t k −t σ t k
Tk = ki- és beállási idő TM = a megállóhely tartózkodási idő várható értéke σ T M = megállóhely tartózkodási idő szórása t = a megkívánt valószínűségtől függő állandó tk = követési idő várható értéke a vonalon σ t k = követési idő szórása
A megállóhely kapacitását kettős megállóhely alkalmazásával növelni tudjuk.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a mondatot! A városi autóbuszvonalakon a megállóhelyek kijelölése során figyelembe kell venni: - milyen alkalmazzunk, és - helyezzük az egyes megállókat.
2. Egészítse ki a következő két mondatot! Az átlagos megállótávolság meghatározásánál figyelembe kell vennünk, hogy a rá- és elgyaloglás szempontjából a megállótávolság, a járművön töltött idő szempontjából a megállótávolság előnyös. A megállótávolság helyes meghatározása szempontból is fontos, a túlságosan sűrű megállók az üzemi költségeket .
3. Válassza ki a helyes megoldást! A kiinduló és célpontok egyenletes eloszlása mellett az átlagos rá- és elgyaloglási táv:
| a megállótávolság fele
| a megállótávolság harmada
| a megállótávolság hatoda
| a megállótávolság negyede
4. Egészítse ki a mondatot! A megállóhelyek elhelyezésének az alapelve: sűrűbben lakott területeken , külterületeken megállótávolság alkalmazandó.
5. Egészítse ki a mondatot! A megállóhelyek kapacitását az alatt átbocsátható járatok számával mérhetjük.
6. Egészítse ki a mondatot! A megállóhelyek kapacitásának elégséges voltát a idő és a idő összehasonlítása révén ítélhetjük meg.
7. Döntse el, hogy igaz vagy hamis az állítás!
A kapacitás elégségességének nem elegendő feltétele, hogy a foglaltsági idő a menetrend szerinti követési időnél kisebb legyen. |
8. Döntse el, hogy igaz vagy hamis az állítás!
A kapacitás elégségességének elegendő feltétele, hogy a foglaltsági idő a menetrend szerinti követési időnél kisebb legyen. |